Франци́ск I (фр. François I; 12 вересня 1494 — 31 березня 1547) — французький король між 1515 та 1547 роками з династії Валуа, син графа Ангулемського Карла V, двоюрідного брата короля Людовика XII, і герцогині Бурбону Луїзи I, покровитель мистецтв і наук.
Франциск I фр. François Ier | |||
![]() | |||
| |||
---|---|---|---|
1498 — 1515 | |||
Попередник: | Карл V | ||
Наступник: | приєднано до Французького домену. | ||
| |||
1514 — 1524 | |||
Попередник: | Людовик XII | ||
Наступник: | Катерина Медичі | ||
| |||
1515 — 1547 | |||
Попередник: | Людовик XII | ||
Наступник: | Генріх ІІ | ||
Народження: | 12 вересня 1494 Коньяк | ||
Смерть: | 31 березня 1547 (52 роки) Рамбує | ||
Причина смерті: | хвороба | ||
Поховання: | Абатство Сен-Дені | ||
Країна: | Франція | ||
Релігія: | католицтво | ||
Рід: | Валуа | ||
Батько: | Карл V (граф Ангулему) | ||
Мати: | Луїза I (герцогиня Бурбону) | ||
Шлюб: | 1 Клавдія I (герцогиня Бретані), 2 Елеонора Австрійська | ||
Діти: | 1 Луїза, 2 Шарлотта, 3 Франциск III, 4 Генріх, 5 Мадлен, 6 Карл, 7 Маргарита, 8 Філіп | ||
Автограф: | ![]() | ||
Монограма: | |||
Нагороди: | |||
| |||
| |||
( |
Відомий його вислів — «Така моя (добра) воля».
Франциск І зробив обов'язковими реєстри громадянського стану (Указ із Віллер-Котре, 1539) які обов'язково містять ім'я та прізвище особи, а також зобов'язав складати всі урядові й правові акти, послуговуючись винятково французькою мовою.
До вступу на престол
Франциску не було й трьох років, коли помер його батько. Заздрість Анни Бретонської, дружини Карла VIII, змусила енергійну, розумну Луїзу Ангулемську поселитися з Франциском і його сестрою, знаменитою Маргаритою, в Коньяку, у власному замку. У 1498 році Луїза була запрошена до двору, але згодом переїхала в королівський замок Амбуаз, де й виховала двох дітей.
У 1504 року Франциск вперше з'явився при королівському дворі, а в 1506 році відбулися заручини з семилітньою дочкою короля Людовіка XII, Клавдією Французькою, спадкоємицею, по матері, Бретонського королівства.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF6TDBaeVlXNGxRek1sUVRkdmFYTmZNVFV4TlM1cWNHY3ZNVFV3Y0hndFJuSmhiaVZETXlWQk4yOXBjMTh4TlRFMUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Самотнє життя Франциска в Амбуазі наклало шкідливий відбиток на його розвиток: матір возвеличувала його, він не знав скромності, звик жити весело й безтурботно. Заняттями його молодості були полювання і верхова їзда в оточенні товаришів (Монморансі, Боніве), серед яких він бачив лише фанатичну відданість.
У 1508 році Франциск переселився до Парижа, у 1514 році одружився з Клавдією, а 1 січня 1515 року, після смерті Людовика XII, став королем Франції.
Завоювання Мілана
Відновивши договори, які уклав Людовик XII з Генріхом VIII, Франциск також уклав союз з герцогом Карлом, володарем Нідерландів, домовився з династією Альбре відвоювати Наварру у Кастильського королівства, а з Венецією — завоювати Міланське герцогство. Франциск здійснив нечуваний перехід в Італію через Аржантьєрський перевал. Артилерія була перенесена на руках.
Франциск швидко оволодів Савойським герцогством і був визнаний сюзереном Генуєзької республіки. У нього було 3 тисяч кавалерії, 20 тисяч піхоти. Перейшовши через По, Франциск зайняв позицію при Мариньяно. 14 вересня відбулася битва при Мариньяно — яка принесла Франциску блискучу перемогу. Міланське герцогство було підкорено. Франциск призначив правителем Мілана конетабля Франції Бурбона і уклав зі швейцарцями «вічний мир» (29 жовтня 1516 року), завдяки якому французький король мав право набирати до себе на службу швейцарських солдатів, виплачуючи кантонам 700 тисяч талерів. Цей похід зробив Франциска героєм; його називали «Цезарем, переможцем швейцарців». З цього моменту у Франції розквітло Відродження, принесене Франциском з Італії.
Угоди з Європейськими монархами
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU1TDBaeVpXNWphRjlUWTJodmIyeGZVRzl5ZEhKaGFYUmZiMlpmUm5KaGJtTnBjMTlKWDI5bVgwWnlZVzVqWlY5akxsOHhOVE13TG1wd1p5OHhPREJ3ZUMxR2NtVnVZMmhmVTJOb2IyOXNYMUJ2Y25SeVlXbDBYMjltWDBaeVlXNWphWE5mU1Y5dlpsOUdjbUZ1WTJWZll5NWZNVFV6TUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Папа Лев X вирішив помиритися з Францією і в грудні 1515 року прибув у Болонью на побачення з Франциском. Не порадившись з духовенством, інтереси якого порушувалися, Лев X і Франциск уклали Болонський конкордат, який скасував Прагматичну санкцію Карла VII. З австрійським ерцгерцогом Карлом Франциск уклав , по якому Карл зобов'язувався одружитися з французькою принцесою Луїзою, дочкою Франциска (їй був усього один рік), посагом якої була частина Неаполітанського королівства.
Після смерті німецького імператора Максиміліана кандидатами на імператорську корону з'явилися Карл Австрійський (обраний згодом під ім'ям Карла V), Генріх VIII та Франциск. Останній з 1517 року став посилено заводити зносини з німецькими курфюрстами, оголосивши, що витратить на своє обрання 3 мільйона флоринів; Лев X підтримував його. Перед виборами Франциск написав улесливого листа Карлу, а після його обрання вирішив зблизитися з англійським королем Генріхом VIII.
У червні 1520 року відбулося побачення Франциска і Генріха VIII поблизу Кале. Місце побачення, внаслідок блиску і пишності, яке надав йому Франциск, було названо . Генріх VIII незабаром вступив в угоду з Карлом, Лев X теж перейшов на бік останнього; за договором 8 травня 1521 року Карл повинен був напасти на французів у Піренеях і Рейні. Так почалися знамениті війни, що поклали початок суперництва між Габсбургами (Іспанія і Німеччина) і династіями Валуа і Бурбонів (Франція). За Франциска було 4 війни.
Війни з Габсбургами
Перша війна
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell5TDBaeVlXNWphWE10TVRVeE5TMU5ZWEpwWjI1aGJtOHVhbkJuTHpFMk5YQjRMVVp5WVc1amFYTXRNVFV4TlMxTllYSnBaMjVoYm04dWFuQm4uanBn.jpg)
Карл V бажав повернути завойований Франциском Мілан і відняту ще Людовіком XI Бургундію, але був готовий поступитись Франциску спірним Наваррським королівством. Війна велася одночасно у Фландрії, Шампані, Наваррі, на морі, в Італії. Першим відкрив військові дії Франциск. Спочатку успіх був на його боці: зайняв Люксембург, Франциск вступив у Фландрію; але 27 квітня 1522 року французи були розбиті , після чого Генріх VIII відкрито став на бік Карла V, і вони обидва напали на Пікардію і Гієнь.
У той же час Франциска зрадив його васал, конетабль Карл Бурбон. Скарбниця Франциска була виснажена; тим часом йому довелося відбивати три навали — 12 тисяч ландскнехтів збиралися вторгнутися в Бургундію, англійці вступили в Пікардію, іспанці погрожували з боку Наварри. Боніве, який відступив з Італії, був розбитий Бурбоном ; Бурбон опанував Провансом, але Марсель зробив геройський опір, й імператорські війська були розбиті.
Для боротьби із супротивником Франциск I намагався використовувати морських розбійників, яким видавав особливі документи з «дозволом» грабувати кораблі держав, що вели з Францією війну. Таких «піратів на королівській службі» називали каперами. Жан Флері, один з таких каперів навіть захопив корабель із «золотом Монтесуми», який Ернан Кортес відправив Карлу V з Мексики. Коли Карл V обурився, Франциск I відповів, що «не бачив заповіту прабатька Адама, який би заповів Новий Світ лише королям Іспанії і Португалії, а мене позбавив своєї частки спадку».
Франциск вступив у Ломбардію і обложив Павію; 24 лютого 1525 року сталося нещасна для французів битва при Павії. Франциск двічі був поранений, взятий у полон і відвезений спочатку в замок Піццигеттон і Мадрид. Переговори про викуп короля тяглися довго; 14 січня 1526 року Франциск підписав , за яким поступався Бургундією, Артуа, Фландрією, Неаполем, зобов'язався виплачувати Англії щорічно по 100 тисяч талерів і одружитися з Елеонорою, сестрою імператора. Шлюб цей відбувся в 1530 році (перша дружина Франциска померла в 1524 році). Також згідно з Мадридською угодою замість Франциска при дворі короля Карла V як заручники повинні знаходитися два його старші сини. Франциск і його брат Генріх пробули в Іспанії з 1526 по 1530 роки.
Друга війна (1526—1530 роки)
Мир, укладений в Мадриді, не протримався і півроку. Звільнившись з полону, Франциск відмовився виконати договір, посилаючись на відмову Бургундських штатів відокремитися від Франції. Карл зажадав, щоб Франциск повернувся в такому разі у в'язницю, а Франциск, у відповідь, проголосив священну лігу (8 липня 1526 року) для звільнення Італії. До цієї ліги приєдналися Англія, Генуя, папа Климент VII. Французька армія під начальством Лотрека, взяла Алессандрію і Павію, обложила Неаполь. Успіху походу завадила відмова адмірала Андреа Доріа з генуезьким флотом служити у Франциска через його скнарість (липень 1528 року). Андреа Доріа перейшов на службу до Карла. Лотрек помер від чуми; залишки його армії були розбиті біля Ландріано (червень 1529 року). 3 серпня 1529 року було укладено «дамський мир» у Камбре, завдяки переговорам між Маргаритою Бургундською, тіткою Карла V, і Луїзою, матір'ю Франциска. З цього миру Франциск зберіг Бургундію, але втратив сюзеренні права над Фландрією, Артуа, Ліллем і Дуе, відмовився від домагань на Неаполь, Мілан, Асті і сплатив 2 млн золотих екю. Франциск не залишав, проте, думки про придбання Міланського герцогства.
Цьому сприяв новий союзник Франциска, султан Османської імперії Сулейман Пишний. Вже в 1528 році між ними було підписано таємний договір; Сулейман обіцяв зайняти Угорщину. У лютому 1535 року з Османською імперією був укладений спочатку торговельний договір, а потім союзний — наступальний і оборонний. Союз ввів новий елемент у міжнародну політику XVI століття, що послужило початком розвитку добробуту французьких портових міст по берегах Середземного моря. Франція отримала свободу плавання по морях і річках у всіх османських володіннях; інші нації могли посилати туди кораблі та вести торгівлю не інакше, як під французьким прапором.
Третя війна (1535—1538)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpsTDBaeVlXNWpiMmx6WDBsZlUzVnNaV2x0WVc0dWFuQm5MekkxTUhCNExVWnlZVzVqYjJselgwbGZVM1ZzWldsdFlXNHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
П'ятирічний мир відновив добробут Франції і дав Франциску можливість організувати військові сили, головним чином загони кавалерії. У жовтні 1533 року Франциск бачився з папою Климентом VII і погодився одружити свого другого сина, герцога Орлеанського (майбутнього короля Генріха II), на племінниці папи, Катерині Медичі. На початку 1536 року 30-тисячна французька армія зайняла Савойю і П'ємонт; османський флот загрожував Неаполю. Карл V відправив Франциску урочистий виклик на поєдинок, але виклик залишився без відповіді. Франциск став зміцнювати п'ємонтські міста, але роздрібнивши сили своєї армії, довірив начальство нездатному Салуццо, який потім зрадив його.
Карл вступив у Прованс, але, після невдалої спроби взяти Марсель, 23 вересня перейшов назад через Вар, а Франциск переніс воєнні операції на кордон Нідерландів. Карлу довелося шукати зближення з Франциском, так як йому загрожувала серйозна небезпека з боку Османської імперії. Завдяки посередництву папи Павла III, було укладено перемир'я на 10 років у Ніцці (18 червня 1538 року), за яким відновлено умови миру в Камбре. Було умовлено, що третій син Франциска одружується на дочці чи племінниці Карла V і отримає за нею герцогство Міланське, а син Карла V, Філіп, одружується на одній з дочок Франциска. Однак, Карл V віддав Міланське герцогство своєму синові Філіппу (в 1540 році) і відмовився виконати умови перемир'я.
Четверта війна (1541—1544)
Четверта війна була викликана вбивством двох агентів Франциска, в той час як вони проїжджали через Міланське герцогство. Франциск зібрав п'ять армій і завоював Люксембург і Руссильон; у 1543 році був підкорений Артуа; турки спустошили Угорщину, а алжирський пірат і османський капудан-паша (адмірал) Хайр ад-Дін Барбаросса захопив Ніццу. Північні кордони Франції були оточені англійськими і німецькими військами. Зі свого боку, Карл V і Генріх VIII умовилися одночасно рушити на Париж.
У квітні 1544 року здобув блискучу , але це не завадило Генріху VIII осадити Булонь і Монтрель, а Карлу V — оволодіти Еперне і Шато-Тьєррі. Внаслідок незгоди між Генріхом і Карлом, останній уклав з Франциском у Крепі мирний договір (18 вересня 1544 рік), по якому поступався Міланським герцогством або Нідерландами сину Франциска, з тим, щоб він одружився з однією з дочок або племінниць імператора. З Генріхом VIII Франциск уклав договір в Ардре (29 січня 1546 рік), за яким Генріх зобов'язався через 8 років повернути Булонь. Таким чином, обидві сторони повертали свої завоювання. Незабаром Франциск помер (31 березня 1547 року).
Франциск і Ренесанс у Франції
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZpTDBOb1lXMWliM0prTVM1cWNHY3ZNekF3Y0hndFEyaGhiV0p2Y21ReExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
З ім'ям Франциска тісно пов'язана доба французького ренесансу. Відокремлений спосіб життя французького двору змінився при Франциску блискучими і гучними веселощами. При королівському дворі, де велику роль стали грати дами, зосередилося все суспільне життя.
Експедиції в Італію познайомили Франциска з розкішшю дворів італійських меценатів; він захопився культурою Відродження, головним чином його естетичною стороною, оточував себе вченими і поетами, любив розмовляти з ними. Він (запросив) у Францію Леонардо да Вінчі, поселивши його в 1516 році в своєму замку Кло-Люсе, а також живописця Андреа дель Сарто; Рафаель написав кілька картин («Архістратиг Михайло»).
У нього в Фонтенбло була прекрасна бібліотека, відкрита для читачів. У 1517 році Франциск вирішив заснувати вищу школу стародавніх мов і хотів поставити на чолі її Еразма Ротердамського, але Еразм відмовився. У 1530 році, за порадою бібліотекаря Гійома Бюде він заснував королівський «Колегіум трьох мов», де викладали грецьку мову, латину та іврит — предмети, відсутні в паризькому університеті Сорбонни, пізніше він був перетворений у Колеж де Франс, його існування завдало сильного удару схоластичній Сорбонні.
Франциск заснував і королівську друкарню, в якій працював гуманіст Робер Етьєн.
Особливо захоплювався Франциск архітектурою і скульптурою. Вінцем національного напрямку в архітектурі з'явився замок Шамбор, італійського — Фонтенбло, над яким працювало кілька знаменитих італійських художників, у тому числі Россо Фйорентіно,Нікколо дель Аббате, Бенвенуто Челліні. При дворі Франциска жив поет Клеман Маро, який супроводжував Франциска в Італію і потрапив у полон при Павії. У 1532 році з'явився роман Рабле «Гаргантюа і Пантагрюель».
Релігійна політика
Захоплюючись зовнішньою стороною гуманістичного руху, Франциск, однак, не був гуманістом. Поверхневе ставлення до гуманістичних ідеалів, егоїзм і безхарактерність Франциска відбилися в його релігійній політиці. Спочатку реформація не лякала його, так як в реформаторах він бачив вчених, гуманістів; він підтримував і його гурток, який проголосив принципи реформації. Коли Сорбонна угледіла єресь у вченні Лефевра, Франциск заборонив переслідувати його (1521 рік) і захищав проповідників нової релігії від нападок ченців (1523 рік). Після битви при Павії Франциск, зайнятий військовими планами, спочатку байдуже поставився до розпочатої реакції, а потім підкорився Сорбонні і вимогам релігійних орденів. Реформатори в Mo були розігнані; Лефевр врятувався втечею в Страсбург. З жовтня 1525 року почалися страти єретиків. У перший час після повернення з полону Франциск стримував фанатизм парламенту; так, в 1526 році він силою звільнив Беркена з в'язниці, куди відправив його в парламент. Після страти Беркена Франциск заснував посаду «королівських читців», для боротьби з Сорбонною.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJpTDBGdWJtVmtaVkJwYzNObGJHVjFRMjl5Ym1WcGJHeGxaR1ZNZVc5dUxtcHdaeTh4TXpCd2VDMUJibTVsWkdWUWFYTnpaV3hsZFVOdmNtNWxhV3hzWldSbFRIbHZiaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У 1530—1534 роках Франциск більше піддався реакції, так як потребував сприяння Сорбонни; але коли остання наклала заборону на один твір Маргарити Ангулемской, Франциск заарештував фанатика Біду і заступився за реформаторів. У провінціях, однак, палили єретиків. У 1534 році Франциск запросив у Францію і Філіппа Меланхтона, якому доручив скласти записку про введення реформації у Франції; але безхарактерність і легковажність Франциска не давали ніякої впевненості протестантів. 18 жовтня 1534 року в Парижі та інших містах на сутність католицького віровчення. Франциск наказав шукати винних: в'язниці переповнилися, щодня відбувалися страти протягом трьох місяців. Сам Франциск брав участь у тріумфальній процесії навколо багать.
Після Франциск видав едикт про знищення єретиків; іншим едиктом заборонялося книгодрукування у Франції. Через кілька місяців Франциск оприлюднив підписаний у Кусі (16 липня 1535 рік) едикт про амністію. Після 1538 року Франциск остаточно перейшов на бік католицько-іспанської партії; кусийский едикт був скасований, парламентів запропоновано було вживати рішучих заходів для придушення єресі. 1 червня 1540 року був виданий у Фонтенбло едикт про нещадне винищення єретиків, а 23 червня Франциск призначив ченця Матьє Орі інквізитором для всієї Франції. Проти вальденсів були запроваджені жахливі гоніння. В останні роки свого життя Франциск підписував всі жорстокі заходи, що пропонувалися Сорбонною. У 1546 році був спалений знаменитий гуманіст Етьєн Доле, колись користувався заступництвом короля, і страчена ціла група протестантів; 7 жовтня у Парижі було поставлено 14 багать.
Характеристика
Красень, високого зросту «король-лицар», як він сам називав себе, Франциск відрізнявся безрозсудною хоробрістю, вкрадливим красномовством, честолюбством, лицарської люб'язністю, палкою фантазією, легковажністю і запалом.
Прославився тим, що викликав на поєдинок імператора Карла V. Королювання Франциска було часом суперництва Франції з австрійським домом; воно наповнене блискучими війнами і чудово, разом з тим, як епоха французького Відродження.
Усі помисли Франциска були звернені на придбання Неаполя, Мілана та імператорської корони Священної Римської імперії.
Сім'я
Дружини
- Клавдія (1499—1524) герцогиня Бретані, дочка короля Франції Людовика XII і його 2-ї дружини, герцогині Бретані Анни I. Була дружиною Франциска з 1514 по 1524 роки. Народила йому десятьох дітей.
- Елеонора Австрійська (1498—1558) дочка герцога Бургундії Філіпа I і його дружини, королеви Кастилії Хуани I, вдова короля Португалії Мануеля I. Була дружиною Франциска з 1530 по 1547 роки. Дітей у цьому шлюбі не було.
Діти
- Від першого шлюбу:
- Луїза (1515—1518) наречена Карла V.
- Шарлотта (1516—1524 ) наречена Карла V після смерті своєї старшої сестри Луїзи.
- Дитина (1517 )
- Франциск III (1518—1536 ) дофін Франції, герцог Бретонський;
- Генріх II (1519—1559 ), король Франції Генріх II;
- Мадлен (1520—1537 ) вийшла заміж за короля Шотландії Якова V
- Дитина (1521) народилась мертвою в результаті передчасних пологів.
- Карл (1522—1545) герцог Орлеанський;
- Маргарита (1523—1574 ) вийшла заміж за герцога Савойського Еммануїла Філіберта.
- Філіп (1524—1525).
-
-
- Дитина
-
-
-
- Дитина
-
-
-
- Від другого шлюбу дітей не було.
Бастарди
- (1513—1589 роки), сеньйор Сен-Желе
- Ніколя
-
- Ніколя.
Див. також
Примітки
- Франциск I — Король, рыцарь, меценат [ 2012-10-03 у Wayback Machine.](рос.)
- Мустафін О. Справжня історія раннього нового часу. Х., 2014, с. 35
Джерела
- Франциск I // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- Ващук Л. В. Ренесансний правитель: образ Франциска I Валуа за його ордонансами та свідченнями сучасників : автореф. дис. на здобуття наук. ступеня канд. іст. наук. — Київ, 2016.
Посилання
- Франциск I — Король, рыцарь, меценат (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Shodo inshih lyudej z takim samim imenem ta prizvishem div Francisk Franci sk I fr Francois I 12 veresnya 1494 31 bereznya 1547 francuzkij korol mizh 1515 ta 1547 rokami z dinastiyi Valua sin grafa Angulemskogo Karla V dvoyuridnogo brata korolya Lyudovika XII i gercogini Burbonu Luyizi I pokrovitel mistectv i nauk Francisk I fr Francois IerFrancisk Iportret Franciska v 1525 roci Prapor1498 1515Poperednik Karl VNastupnik priyednano do Francuzkogo domenu Prapor1514 1524Poperednik Lyudovik XIINastupnik Katerina MedichiPrapor Korol Franciyi1515 1547Poperednik Lyudovik XIINastupnik Genrih II Narodzhennya 12 veresnya 1494 1494 09 12 KonyakSmert 31 bereznya 1547 1547 03 31 52 roki RambuyePrichina smerti hvorobaPohovannya Abatstvo Sen DeniKrayina FranciyaReligiya katolictvoRid ValuaBatko Karl V graf Angulemu Mati Luyiza I gercoginya Burbonu Shlyub 1 Klavdiya I gercoginya Bretani 2 Eleonora AvstrijskaDiti 1 Luyiza 2 Sharlotta 3 Francisk III 4 Genrih 5 Madlen 6 Karl 7 Margarita 8 FilipAvtograf Monograma Nagorodi Orden Pidv yazkiKavaler ordena Zolotogo runa Mediafajli b u VikishovishiVislovlyuvannya u VikicitatahRoboti u Vikidzherelah Vidomij jogo visliv Taka moya dobra volya Francisk I zrobiv obov yazkovimi reyestri gromadyanskogo stanu Ukaz iz Viller Kotre 1539 yaki obov yazkovo mistyat im ya ta prizvishe osobi a takozh zobov yazav skladati vsi uryadovi j pravovi akti poslugovuyuchis vinyatkovo francuzkoyu movoyu Do vstupu na prestolbatki Franciska I Karl V i Luyiza I Francisku ne bulo j troh rokiv koli pomer jogo batko Zazdrist Anni Bretonskoyi druzhini Karla VIII zmusila energijnu rozumnu Luyizu Angulemsku poselitisya z Franciskom i jogo sestroyu znamenitoyu Margaritoyu v Konyaku u vlasnomu zamku U 1498 roci Luyiza bula zaproshena do dvoru ale zgodom pereyihala v korolivskij zamok Ambuaz de j vihovala dvoh ditej U 1504 roku Francisk vpershe z yavivsya pri korolivskomu dvori a v 1506 roci vidbulisya zaruchini z semilitnoyu dochkoyu korolya Lyudovika XII Klavdiyeyu Francuzkoyu spadkoyemiceyu po materi Bretonskogo korolivstva Fransua Angulemskij v rik vstupu na prestol Samotnye zhittya Franciska v Ambuazi naklalo shkidlivij vidbitok na jogo rozvitok matir vozvelichuvala jogo vin ne znav skromnosti zvik zhiti veselo j bezturbotno Zanyattyami jogo molodosti buli polyuvannya i verhova yizda v otochenni tovarishiv Monmoransi Bonive sered yakih vin bachiv lishe fanatichnu viddanist U 1508 roci Francisk pereselivsya do Parizha u 1514 roci odruzhivsya z Klavdiyeyu a 1 sichnya 1515 roku pislya smerti Lyudovika XII stav korolem Franciyi Zavoyuvannya MilanaVidnovivshi dogovori yaki uklav Lyudovik XII z Genrihom VIII Francisk takozh uklav soyuz z gercogom Karlom volodarem Niderlandiv domovivsya z dinastiyeyu Albre vidvoyuvati Navarru u Kastilskogo korolivstva a z Veneciyeyu zavoyuvati Milanske gercogstvo Francisk zdijsniv nechuvanij perehid v Italiyu cherez Arzhantyerskij pereval Artileriya bula perenesena na rukah Alegorichne zobrazhennya Franciska yak Ivana Hrestitelya Zhan Klue 1518 Francisk shvidko ovolodiv Savojskim gercogstvom i buv viznanij syuzerenom Genuyezkoyi respubliki U nogo bulo 3 tisyach kavaleriyi 20 tisyach pihoti Perejshovshi cherez Po Francisk zajnyav poziciyu pri Marinyano 14 veresnya vidbulasya bitva pri Marinyano yaka prinesla Francisku bliskuchu peremogu Milanske gercogstvo bulo pidkoreno Francisk priznachiv pravitelem Milana konetablya Franciyi Burbona i uklav zi shvejcarcyami vichnij mir 29 zhovtnya 1516 roku zavdyaki yakomu francuzkij korol mav pravo nabirati do sebe na sluzhbu shvejcarskih soldativ viplachuyuchi kantonam 700 tisyach taleriv Cej pohid zrobiv Franciska geroyem jogo nazivali Cezarem peremozhcem shvejcarciv Z cogo momentu u Franciyi rozkvitlo Vidrodzhennya prinesene Franciskom z Italiyi Ugodi z Yevropejskimi monarhamiFrancisk u 1530 roci Papa Lev X virishiv pomiritisya z Franciyeyu i v grudni 1515 roku pribuv u Bolonyu na pobachennya z Franciskom Ne poradivshis z duhovenstvom interesi yakogo porushuvalisya Lev X i Francisk uklali Bolonskij konkordat yakij skasuvav Pragmatichnu sankciyu Karla VII Z avstrijskim ercgercogom Karlom Francisk uklav po yakomu Karl zobov yazuvavsya odruzhitisya z francuzkoyu princesoyu Luyizoyu dochkoyu Franciska yij buv usogo odin rik posagom yakoyi bula chastina Neapolitanskogo korolivstva Pislya smerti nimeckogo imperatora Maksimiliana kandidatami na imperatorsku koronu z yavilisya Karl Avstrijskij obranij zgodom pid im yam Karla V Genrih VIII ta Francisk Ostannij z 1517 roku stav posileno zavoditi znosini z nimeckimi kurfyurstami ogolosivshi sho vitratit na svoye obrannya 3 miljona floriniv Lev X pidtrimuvav jogo Pered viborami Francisk napisav uleslivogo lista Karlu a pislya jogo obrannya virishiv zblizitisya z anglijskim korolem Genrihom VIII U chervni 1520 roku vidbulosya pobachennya Franciska i Genriha VIII poblizu Kale Misce pobachennya vnaslidok blisku i pishnosti yake nadav jomu Francisk bulo nazvano Genrih VIII nezabarom vstupiv v ugodu z Karlom Lev X tezh perejshov na bik ostannogo za dogovorom 8 travnya 1521 roku Karl povinen buv napasti na francuziv u Pireneyah i Rejni Tak pochalisya znameniti vijni sho poklali pochatok supernictva mizh Gabsburgami Ispaniya i Nimechchina i dinastiyami Valua i Burboniv Franciya Za Franciska bulo 4 vijni Vijni z GabsburgamiPersha vijna Francisk pid chas bitvi pri Marinyano Karl V bazhav povernuti zavojovanij Franciskom Milan i vidnyatu she Lyudovikom XI Burgundiyu ale buv gotovij postupitis Francisku spirnim Navarrskim korolivstvom Vijna velasya odnochasno u Flandriyi Shampani Navarri na mori v Italiyi Pershim vidkriv vijskovi diyi Francisk Spochatku uspih buv na jogo boci zajnyav Lyuksemburg Francisk vstupiv u Flandriyu ale 27 kvitnya 1522 roku francuzi buli rozbiti pislya chogo Genrih VIII vidkrito stav na bik Karla V i voni obidva napali na Pikardiyu i Giyen U toj zhe chas Franciska zradiv jogo vasal konetabl Karl Burbon Skarbnicya Franciska bula visnazhena tim chasom jomu dovelosya vidbivati tri navali 12 tisyach landsknehtiv zbiralisya vtorgnutisya v Burgundiyu anglijci vstupili v Pikardiyu ispanci pogrozhuvali z boku Navarri Bonive yakij vidstupiv z Italiyi buv rozbitij Burbonom Burbon opanuvav Provansom ale Marsel zrobiv gerojskij opir j imperatorski vijska buli rozbiti Dlya borotbi iz suprotivnikom Francisk I namagavsya vikoristovuvati morskih rozbijnikiv yakim vidavav osoblivi dokumenti z dozvolom grabuvati korabli derzhav sho veli z Franciyeyu vijnu Takih pirativ na korolivskij sluzhbi nazivali kaperami Zhan Fleri odin z takih kaperiv navit zahopiv korabel iz zolotom Montesumi yakij Ernan Kortes vidpraviv Karlu V z Meksiki Koli Karl V oburivsya Francisk I vidpoviv sho ne bachiv zapovitu prabatka Adama yakij bi zapoviv Novij Svit lishe korolyam Ispaniyi i Portugaliyi a mene pozbaviv svoyeyi chastki spadku Francisk vstupiv u Lombardiyu i oblozhiv Paviyu 24 lyutogo 1525 roku stalosya neshasna dlya francuziv bitva pri Paviyi Francisk dvichi buv poranenij vzyatij u polon i vidvezenij spochatku v zamok Piccigetton i Madrid Peregovori pro vikup korolya tyaglisya dovgo 14 sichnya 1526 roku Francisk pidpisav za yakim postupavsya Burgundiyeyu Artua Flandriyeyu Neapolem zobov yazavsya viplachuvati Angliyi shorichno po 100 tisyach taleriv i odruzhitisya z Eleonoroyu sestroyu imperatora Shlyub cej vidbuvsya v 1530 roci persha druzhina Franciska pomerla v 1524 roci Takozh zgidno z Madridskoyu ugodoyu zamist Franciska pri dvori korolya Karla V yak zaruchniki povinni znahoditisya dva jogo starshi sini Francisk i jogo brat Genrih probuli v Ispaniyi z 1526 po 1530 roki Druga vijna 1526 1530 roki Mir ukladenij v Madridi ne protrimavsya i pivroku Zvilnivshis z polonu Francisk vidmovivsya vikonati dogovir posilayuchis na vidmovu Burgundskih shtativ vidokremitisya vid Franciyi Karl zazhadav shob Francisk povernuvsya v takomu razi u v yaznicyu a Francisk u vidpovid progolosiv svyashennu ligu 8 lipnya 1526 roku dlya zvilnennya Italiyi Do ciyeyi ligi priyednalisya Angliya Genuya papa Kliment VII Francuzka armiya pid nachalstvom Lotreka vzyala Alessandriyu i Paviyu oblozhila Neapol Uspihu pohodu zavadila vidmova admirala Andrea Doria z genuezkim flotom sluzhiti u Franciska cherez jogo sknarist lipen 1528 roku Andrea Doria perejshov na sluzhbu do Karla Lotrek pomer vid chumi zalishki jogo armiyi buli rozbiti bilya Landriano cherven 1529 roku 3 serpnya 1529 roku bulo ukladeno damskij mir u Kambre zavdyaki peregovoram mizh Margaritoyu Burgundskoyu titkoyu Karla V i Luyizoyu matir yu Franciska Z cogo miru Francisk zberig Burgundiyu ale vtrativ syuzerenni prava nad Flandriyeyu Artua Lillem i Due vidmovivsya vid domagan na Neapol Milan Asti i splativ 2 mln zolotih ekyu Francisk ne zalishav prote dumki pro pridbannya Milanskogo gercogstva Comu spriyav novij soyuznik Franciska sultan Osmanskoyi imperiyi Sulejman Pishnij Vzhe v 1528 roci mizh nimi bulo pidpisano tayemnij dogovir Sulejman obicyav zajnyati Ugorshinu U lyutomu 1535 roku z Osmanskoyu imperiyeyu buv ukladenij spochatku torgovelnij dogovir a potim soyuznij nastupalnij i oboronnij Soyuz vviv novij element u mizhnarodnu politiku XVI stolittya sho posluzhilo pochatkom rozvitku dobrobutu francuzkih portovih mist po beregah Seredzemnogo morya Franciya otrimala svobodu plavannya po moryah i richkah u vsih osmanskih volodinnyah inshi naciyi mogli posilati tudi korabli ta vesti torgivlyu ne inakshe yak pid francuzkim praporom Tretya vijna 1535 1538 Tician Francisk I i Sulejman Pishnij P yatirichnij mir vidnoviv dobrobut Franciyi i dav Francisku mozhlivist organizuvati vijskovi sili golovnim chinom zagoni kavaleriyi U zhovtni 1533 roku Francisk bachivsya z papoyu Klimentom VII i pogodivsya odruzhiti svogo drugogo sina gercoga Orleanskogo majbutnogo korolya Genriha II na pleminnici papi Katerini Medichi Na pochatku 1536 roku 30 tisyachna francuzka armiya zajnyala Savojyu i P yemont osmanskij flot zagrozhuvav Neapolyu Karl V vidpraviv Francisku urochistij viklik na poyedinok ale viklik zalishivsya bez vidpovidi Francisk stav zmicnyuvati p yemontski mista ale rozdribnivshi sili svoyeyi armiyi doviriv nachalstvo nezdatnomu Salucco yakij potim zradiv jogo Karl vstupiv u Provans ale pislya nevdaloyi sprobi vzyati Marsel 23 veresnya perejshov nazad cherez Var a Francisk perenis voyenni operaciyi na kordon Niderlandiv Karlu dovelosya shukati zblizhennya z Franciskom tak yak jomu zagrozhuvala serjozna nebezpeka z boku Osmanskoyi imperiyi Zavdyaki poserednictvu papi Pavla III bulo ukladeno peremir ya na 10 rokiv u Nicci 18 chervnya 1538 roku za yakim vidnovleno umovi miru v Kambre Bulo umovleno sho tretij sin Franciska odruzhuyetsya na dochci chi pleminnici Karla V i otrimaye za neyu gercogstvo Milanske a sin Karla V Filip odruzhuyetsya na odnij z dochok Franciska Odnak Karl V viddav Milanske gercogstvo svoyemu sinovi Filippu v 1540 roci i vidmovivsya vikonati umovi peremir ya Chetverta vijna 1541 1544 Chetverta vijna bula viklikana vbivstvom dvoh agentiv Franciska v toj chas yak voni proyizhdzhali cherez Milanske gercogstvo Francisk zibrav p yat armij i zavoyuvav Lyuksemburg i Russilon u 1543 roci buv pidkorenij Artua turki spustoshili Ugorshinu a alzhirskij pirat i osmanskij kapudan pasha admiral Hajr ad Din Barbarossa zahopiv Niccu Pivnichni kordoni Franciyi buli otocheni anglijskimi i nimeckimi vijskami Zi svogo boku Karl V i Genrih VIII umovilisya odnochasno rushiti na Parizh U kvitni 1544 roku zdobuv bliskuchu ale ce ne zavadilo Genrihu VIII osaditi Bulon i Montrel a Karlu V ovoloditi Eperne i Shato Tyerri Vnaslidok nezgodi mizh Genrihom i Karlom ostannij uklav z Franciskom u Krepi mirnij dogovir 18 veresnya 1544 rik po yakomu postupavsya Milanskim gercogstvom abo Niderlandami sinu Franciska z tim shob vin odruzhivsya z odniyeyu z dochok abo pleminnic imperatora Z Genrihom VIII Francisk uklav dogovir v Ardre 29 sichnya 1546 rik za yakim Genrih zobov yazavsya cherez 8 rokiv povernuti Bulon Takim chinom obidvi storoni povertali svoyi zavoyuvannya Nezabarom Francisk pomer 31 bereznya 1547 roku Francisk i Renesans u FranciyiZamok Shambor u dolini Luari Z im yam Franciska tisno pov yazana doba francuzkogo renesansu Vidokremlenij sposib zhittya francuzkogo dvoru zminivsya pri Francisku bliskuchimi i guchnimi veseloshami Pri korolivskomu dvori de veliku rol stali grati dami zoseredilosya vse suspilne zhittya Ekspediciyi v Italiyu poznajomili Franciska z rozkishshyu dvoriv italijskih mecenativ vin zahopivsya kulturoyu Vidrodzhennya golovnim chinom jogo estetichnoyu storonoyu otochuvav sebe vchenimi i poetami lyubiv rozmovlyati z nimi Vin zaprosiv u Franciyu Leonardo da Vinchi poselivshi jogo v 1516 roci v svoyemu zamku Klo Lyuse a takozh zhivopiscya Andrea del Sarto Rafael napisav kilka kartin Arhistratig Mihajlo U nogo v Fontenblo bula prekrasna biblioteka vidkrita dlya chitachiv U 1517 roci Francisk virishiv zasnuvati vishu shkolu starodavnih mov i hotiv postaviti na choli yiyi Erazma Roterdamskogo ale Erazm vidmovivsya U 1530 roci za poradoyu bibliotekarya Gijoma Byude vin zasnuvav korolivskij Kolegium troh mov de vikladali grecku movu latinu ta ivrit predmeti vidsutni v parizkomu universiteti Sorbonni piznishe vin buv peretvorenij u Kolezh de Frans jogo isnuvannya zavdalo silnogo udaru sholastichnij Sorbonni Francisk zasnuvav i korolivsku drukarnyu v yakij pracyuvav gumanist Rober Etyen Osoblivo zahoplyuvavsya Francisk arhitekturoyu i skulpturoyu Vincem nacionalnogo napryamku v arhitekturi z yavivsya zamok Shambor italijskogo Fontenblo nad yakim pracyuvalo kilka znamenitih italijskih hudozhnikiv u tomu chisli Rosso Fjorentino Nikkolo del Abbate Benvenuto Chellini Pri dvori Franciska zhiv poet Kleman Maro yakij suprovodzhuvav Franciska v Italiyu i potrapiv u polon pri Paviyi U 1532 roci z yavivsya roman Rable Gargantyua i Pantagryuel Religijna politikaZahoplyuyuchis zovnishnoyu storonoyu gumanistichnogo ruhu Francisk odnak ne buv gumanistom Poverhneve stavlennya do gumanistichnih idealiv egoyizm i bezharakternist Franciska vidbilisya v jogo religijnij politici Spochatku reformaciya ne lyakala jogo tak yak v reformatorah vin bachiv vchenih gumanistiv vin pidtrimuvav i jogo gurtok yakij progolosiv principi reformaciyi Koli Sorbonna ugledila yeres u vchenni Lefevra Francisk zaboroniv peresliduvati jogo 1521 rik i zahishav propovidnikiv novoyi religiyi vid napadok chenciv 1523 rik Pislya bitvi pri Paviyi Francisk zajnyatij vijskovimi planami spochatku bajduzhe postavivsya do rozpochatoyi reakciyi a potim pidkorivsya Sorbonni i vimogam religijnih ordeniv Reformatori v Mo buli rozignani Lefevr vryatuvavsya vtecheyu v Strasburg Z zhovtnya 1525 roku pochalisya strati yeretikiv U pershij chas pislya povernennya z polonu Francisk strimuvav fanatizm parlamentu tak v 1526 roci vin siloyu zvilniv Berkena z v yaznici kudi vidpraviv jogo v parlament Pislya strati Berkena Francisk zasnuvav posadu korolivskih chitciv dlya borotbi z Sorbonnoyu favoritka korolya v ostanni roki jogo zhittya U 1530 1534 rokah Francisk bilshe piddavsya reakciyi tak yak potrebuvav spriyannya Sorbonni ale koli ostannya naklala zaboronu na odin tvir Margariti Angulemskoj Francisk zaareshtuvav fanatika Bidu i zastupivsya za reformatoriv U provinciyah odnak palili yeretikiv U 1534 roci Francisk zaprosiv u Franciyu i Filippa Melanhtona yakomu doruchiv sklasti zapisku pro vvedennya reformaciyi u Franciyi ale bezharakternist i legkovazhnist Franciska ne davali niyakoyi vpevnenosti protestantiv 18 zhovtnya 1534 roku v Parizhi ta inshih mistah na sutnist katolickogo virovchennya Francisk nakazav shukati vinnih v yaznici perepovnilisya shodnya vidbuvalisya strati protyagom troh misyaciv Sam Francisk brav uchast u triumfalnij procesiyi navkolo bagat Pislya Francisk vidav edikt pro znishennya yeretikiv inshim ediktom zaboronyalosya knigodrukuvannya u Franciyi Cherez kilka misyaciv Francisk oprilyudniv pidpisanij u Kusi 16 lipnya 1535 rik edikt pro amnistiyu Pislya 1538 roku Francisk ostatochno perejshov na bik katolicko ispanskoyi partiyi kusijskij edikt buv skasovanij parlamentiv zaproponovano bulo vzhivati rishuchih zahodiv dlya pridushennya yeresi 1 chervnya 1540 roku buv vidanij u Fontenblo edikt pro neshadne vinishennya yeretikiv a 23 chervnya Francisk priznachiv chencya Matye Ori inkvizitorom dlya vsiyeyi Franciyi Proti valdensiv buli zaprovadzheni zhahlivi goninnya V ostanni roki svogo zhittya Francisk pidpisuvav vsi zhorstoki zahodi sho proponuvalisya Sorbonnoyu U 1546 roci buv spalenij znamenitij gumanist Etyen Dole kolis koristuvavsya zastupnictvom korolya i strachena cila grupa protestantiv 7 zhovtnya u Parizhi bulo postavleno 14 bagat HarakteristikaKrasen visokogo zrostu korol licar yak vin sam nazivav sebe Francisk vidriznyavsya bezrozsudnoyu horobristyu vkradlivim krasnomovstvom chestolyubstvom licarskoyi lyub yaznistyu palkoyu fantaziyeyu legkovazhnistyu i zapalom Proslavivsya tim sho viklikav na poyedinok imperatora Karla V Korolyuvannya Franciska bulo chasom supernictva Franciyi z avstrijskim domom vono napovnene bliskuchimi vijnami i chudovo razom z tim yak epoha francuzkogo Vidrodzhennya Usi pomisli Franciska buli zverneni na pridbannya Neapolya Milana ta imperatorskoyi koroni Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi Sim yaDruzhini Klavdiya 1499 1524 gercoginya Bretani dochka korolya Franciyi Lyudovika XII i jogo 2 yi druzhini gercogini Bretani Anni I Bula druzhinoyu Franciska z 1514 po 1524 roki Narodila jomu desyatoh ditej Eleonora Avstrijska 1498 1558 dochka gercoga Burgundiyi Filipa I i jogo druzhini korolevi Kastiliyi Huani I vdova korolya Portugaliyi Manuelya I Bula druzhinoyu Franciska z 1530 po 1547 roki Ditej u comu shlyubi ne bulo Klavdiya Eleonora Diti Vid pershogo shlyubu Luyiza 1515 1518 narechena Karla V Sharlotta 1516 1524 narechena Karla V pislya smerti svoyeyi starshoyi sestri Luyizi Ditina 1517 Francisk III 1518 1536 dofin Franciyi gercog Bretonskij Genrih II 1519 1559 korol Franciyi Genrih II Madlen 1520 1537 vijshla zamizh za korolya Shotlandiyi Yakova V Ditina 1521 narodilas mertvoyu v rezultati peredchasnih pologiv Karl 1522 1545 gercog Orleanskij Margarita 1523 1574 vijshla zamizh za gercoga Savojskogo Emmanuyila Filiberta Filip 1524 1525 Luyiza Sharlotta Ditina Francisk Genrih II Madlen Ditina Karl Margarita Filip Vid drugogo shlyubu ditej ne bulo Bastardi 1513 1589 roki senjor Sen Zhele NikolyaNikolya Div takozhKvatrochento Robine Testar Vidrodzhennya Renesansnij gumanizm Manyerizm Ordonans Ville Kotre Shkola FontenbloPrimitkiFrancisk I Korol rycar mecenat 2012 10 03 u Wayback Machine ros Mustafin O Spravzhnya istoriya rannogo novogo chasu H 2014 s 35DzherelaFrancisk I Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Vashuk L V Renesansnij pravitel obraz Franciska I Valua za jogo ordonansami ta svidchennyami suchasnikiv avtoref dis na zdobuttya nauk stupenya kand ist nauk Kiyiv 2016 PosilannyaFrancisk I Korol rycar mecenat ros Poperednik Lyudovik XII Batko Narodu Korol Franciyi 1515 1547 roki Nastupnik Genrih II Valua Poperednik Lyudovik V Korol Yerusalimu 1515 1547 titulyarnij roki Nastupnik Genrih Valua