Субо́та — день тижня між п'ятницею та неділею.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTh5THpJNEwxTmhkSFZ5Ymk1d2JtYz0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpqTDFCdmJHbGtiM0p2WDJSaFgwTmhjbUYyWVdkbmFXOWZMVjlUWVhSMWNtNTFjeTEwYUhWdFlpNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RVRzlzYVdSdmNtOWZaR0ZmUTJGeVlYWmhaMmRwYjE4dFgxTmhkSFZ5Ym5WekxYUm9kVzFpTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Субота |
Історичні аспекти
У давніх римлян була присвячена Сатурну. Українська назва походить від єврейського «шабат» (відпочинок), яке поширилось разом з вавилонським календарем та християнством по всій Європі.
За традицією, що пішла від стародавнього юдаїзму, субота — останній день тижня, хоча зараз у більшості країн останнім днем тижня вважається неділя.
Субота є традиційним вихідним днем в Ізраїлі. У тих країнах, де традиційний вихідний припадає на неділю, субота зазвичай також оголошується вихідним днем для тих, хто має п'ятиденний робочий тиждень; це характерно і для України.
Працювати в суботу вважається гріхом в юдаїзмі, а також у деяких християнських конфесіях (наприклад, адвентисти).
Походження назви в мовах світу
- У японській мові «субота» звучить, як «день землі» (土曜日).
- На санскриті Шанівар (день Шані).
- В англійській мові субота називається Saturday, тобто «день Сатурна».
- У німецькій мові у німців Північної і Східної Німеччини поширена назва суботи Sonnabend, дослівно «сонячний вечір». Ця назва іде з часів раннього Середньовіччя, коли за старонімецьким звичаєм день починався з вечора. У часи НДР назва Sonnabend була офіційною. На півдні ФРН, напр. у Баварії, а також в Швейцарії та Австрії така назва суботи є практично невідомою.
- Назви грузинською შაბათი (шабаті) та таджицькою шанбе, як і українська назва, походять від єврейського «шабат».
Субота в Біблії
Вперше Біблія про особливий статус «дня сьомого» згадує у другому розділі книги Буття, коли Бог благословив день сьомий і освятив його. Надалі «сьомий день» був включений в число Десяти заповідей як регулярний дня відпочинку, присвяченого поклонінню Богу, інші шість днів були зайняті роботою.
(Бут. 2: 2-3) І скінчив Бог дня сьомого працю Свою, які Він робив, і спочив (шабат) в день сьомий від усіх справ Своїх, які робив. І благословив Бог сьомий день, і освятив його, бо в нім відпочив Він від усієї праці Своєї, які Бог був створив.
(Вих. 31: 13-16) Скажи синам Ізраїля: Тільки суботи Мої святкуйте, бо це — знак поміж Мною та поміж вами для ваших поколінь, щоб ви знали, що Я Господь, що освячує вас! …. І нехай бережуть сини Ізраїлеві суботу, святкуючи суботу із роду в рід, як заповіт вічний.
Субота у Вавілоні
Розкопки дали можливість встановити наступні факти: 1) ассиро-вавилоняни також мали день суботній; 2) цей день вважався у них днем «примирення з богами»; Цей день називався у них «день бога» ( у Старому Завіті, виразом в устах Єгови є слова: «моя субота»). У знайденому вавилонському календарі, що містить вказівки щодо жертвоприношень та свят, 7, 14, 21 та 28 дні кожного місяця позначені, як дні, в які «пастух великих народів» не повинен їсти смаженого м'яса, міняти одяг, приносити жертву, не повинен сідати в колісницю, провадити суд, волхви не повинні пророкувати і навіть лікар не повинен торкатися хворого.Тобто, це були дні, несприятливі для будь-яких починань.
Походження і значення назви
Слово Шабат походить від єврейського дієслова шават (іврит: שָׁבַת). Хоча часто воно перекладається як «відпочинок» (іменник або дієслово), ймовірніше, більш точним перекладом було б — «припинення [роботи]». Інші споріднені слова: шевет (שֶּׁבֶת), що означає сидіти або залишатися, і шева (שֶׁבַע), що означає сім, оскільки Шабат є сьомим днем тижня (інші дні тижня не мають назв на івриті, а називаються за порядковими номерами).
Субота в українській культурі
Субота була звичайним робочим днем. Проте саме цього дня не варто було починати ніякої роботи, хіба зажинки або закладини хати. Усяка справа, розпочата в суботу, тягтиметься довго, та й невідомо, чи закінчиться успішно. Та, коли вже щось важливе було розпочате на тижні, в суботу його слід було завершити. Щосуботи після праці милися, одягали чисті сорочки, чоловіки голилися, а дівчата розчісували волосся.
Поминальні дні, коли вшановували предків, також випадали на суботи: Хомину, перед Трійцею, Переддмитрову, Передкузьмину, Передмихайлову. Тому в суботу забороняли золити полотно, готувати відвар із дубової кори — щоб вичиняти шкіри, мазати чи білити в хаті. Усе це шкодило небіжчикам. У суботу напередодні Дмитра на Вінниччині до церкви несли калачі й роздавали жебракам, щоб ті помолилися за померлих родичів. Подекуди влаштовували обіди, на які запрошували сусідів, бідних, літніх людей.
«Суботники»
У Росії наприкінці XVIII століття зародився релігійний рух «суботників», відмітним характером якого було дотримання суботи як заповіді. Суботники відкидали православне вчення і культ, в основі їх віровчення був Старий Заповіт, в якому їх залучали заборону довічного рабства, мотиви викриття панівних класів, а також ідея єдинобожжя (на противагу Трійці) і заперечення «кумирів» (ікон).
Див. також
Примітки
- Деліч, Фрідріх. Біблія і Вавілон.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Субота |
- Субота // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- Завадська В., Музиченко Я., Таланчук О., Шалак О. 100 найвідоміших образів української міфології. — К.: Орфей, 2002. — 448 с.,
Посилання
- Субота // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1966. — Т. 8, кн. XV : Літери Ст — Уц. — С. 1856. — 1000 екз.
Дні тижня |
Понеділок • Вівторок • Середа • Четвер • П'ятниця • Субота • Неділя |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Subota znachennya Subo ta den tizhnya mizh p yatniceyu ta nedileyu Yevrejska rodina zustrichaye shabatPlaneta SaturnStatuya Saturna 16 stolittyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu SubotaIstorichni aspektiU davnih rimlyan bula prisvyachena Saturnu Ukrayinska nazva pohodit vid yevrejskogo shabat vidpochinok yake poshirilos razom z vavilonskim kalendarem ta hristiyanstvom po vsij Yevropi Za tradiciyeyu sho pishla vid starodavnogo yudayizmu subota ostannij den tizhnya hocha zaraz u bilshosti krayin ostannim dnem tizhnya vvazhayetsya nedilya Subota ye tradicijnim vihidnim dnem v Izrayili U tih krayinah de tradicijnij vihidnij pripadaye na nedilyu subota zazvichaj takozh ogoloshuyetsya vihidnim dnem dlya tih hto maye p yatidennij robochij tizhden ce harakterno i dlya Ukrayini Pracyuvati v subotu vvazhayetsya grihom v yudayizmi a takozh u deyakih hristiyanskih konfesiyah napriklad adventisti Pohodzhennya nazvi v movah svituU yaponskij movi subota zvuchit yak den zemli 土曜日 Na sanskriti Shanivar den Shani V anglijskij movi subota nazivayetsya Saturday tobto den Saturna U nimeckij movi u nimciv Pivnichnoyi i Shidnoyi Nimechchini poshirena nazva suboti Sonnabend doslivno sonyachnij vechir Cya nazva ide z chasiv rannogo Serednovichchya koli za staronimeckim zvichayem den pochinavsya z vechora U chasi NDR nazva Sonnabend bula oficijnoyu Na pivdni FRN napr u Bavariyi a takozh v Shvejcariyi ta Avstriyi taka nazva suboti ye praktichno nevidomoyu Nazvi gruzinskoyu შაბათი shabati ta tadzhickoyu shanbe yak i ukrayinska nazva pohodyat vid yevrejskogo shabat Subota v BibliyiVpershe Bibliya pro osoblivij status dnya somogo zgaduye u drugomu rozdili knigi Buttya koli Bog blagosloviv den somij i osvyativ jogo Nadali somij den buv vklyuchenij v chislo Desyati zapovidej yak regulyarnij dnya vidpochinku prisvyachenogo pokloninnyu Bogu inshi shist dniv buli zajnyati robotoyu But 2 2 3 I skinchiv Bog dnya somogo pracyu Svoyu yaki Vin robiv i spochiv shabat v den somij vid usih sprav Svoyih yaki robiv I blagosloviv Bog somij den i osvyativ jogo bo v nim vidpochiv Vin vid usiyeyi praci Svoyeyi yaki Bog buv stvoriv Vih 31 13 16 Skazhi sinam Izrayilya Tilki suboti Moyi svyatkujte bo ce znak pomizh Mnoyu ta pomizh vami dlya vashih pokolin shob vi znali sho Ya Gospod sho osvyachuye vas I nehaj berezhut sini Izrayilevi subotu svyatkuyuchi subotu iz rodu v rid yak zapovit vichnij Subota u VaviloniRozkopki dali mozhlivist vstanoviti nastupni fakti 1 assiro vavilonyani takozh mali den subotnij 2 cej den vvazhavsya u nih dnem primirennya z bogami Cej den nazivavsya u nih den boga u Staromu Zaviti virazom v ustah Yegovi ye slova moya subota U znajdenomu vavilonskomu kalendari sho mistit vkazivki shodo zhertvoprinoshen ta svyat 7 14 21 ta 28 dni kozhnogo misyacya poznacheni yak dni v yaki pastuh velikih narodiv ne povinen yisti smazhenogo m yasa minyati odyag prinositi zhertvu ne povinen sidati v kolisnicyu provaditi sud volhvi ne povinni prorokuvati i navit likar ne povinen torkatisya hvorogo Tobto ce buli dni nespriyatlivi dlya bud yakih pochinan Pohodzhennya i znachennya nazviSlovo Shabat pohodit vid yevrejskogo diyeslova shavat ivrit ש ב ת Hocha chasto vono perekladayetsya yak vidpochinok imennik abo diyeslovo jmovirnishe bilsh tochnim perekladom bulo b pripinennya roboti Inshi sporidneni slova shevet ש ב ת sho oznachaye siditi abo zalishatisya i sheva ש ב ע sho oznachaye sim oskilki Shabat ye somim dnem tizhnya inshi dni tizhnya ne mayut nazv na ivriti a nazivayutsya za poryadkovimi nomerami Subota v ukrayinskij kulturiSubota bula zvichajnim robochim dnem Prote same cogo dnya ne varto bulo pochinati niyakoyi roboti hiba zazhinki abo zakladini hati Usyaka sprava rozpochata v subotu tyagtimetsya dovgo ta j nevidomo chi zakinchitsya uspishno Ta koli vzhe shos vazhlive bulo rozpochate na tizhni v subotu jogo slid bulo zavershiti Shosuboti pislya praci milisya odyagali chisti sorochki choloviki golilisya a divchata rozchisuvali volossya Pominalni dni koli vshanovuvali predkiv takozh vipadali na suboti Hominu pered Trijceyu Pereddmitrovu Peredkuzminu Peredmihajlovu Tomu v subotu zaboronyali zoliti polotno gotuvati vidvar iz dubovoyi kori shob vichinyati shkiri mazati chi biliti v hati Use ce shkodilo nebizhchikam U subotu naperedodni Dmitra na Vinnichchini do cerkvi nesli kalachi j rozdavali zhebrakam shob ti pomolilisya za pomerlih rodichiv Podekudi vlashtovuvali obidi na yaki zaproshuvali susidiv bidnih litnih lyudej Subotniki U Rosiyi naprikinci XVIII stolittya zarodivsya religijnij ruh subotnikiv vidmitnim harakterom yakogo bulo dotrimannya suboti yak zapovidi Subotniki vidkidali pravoslavne vchennya i kult v osnovi yih virovchennya buv Starij Zapovit v yakomu yih zaluchali zaboronu dovichnogo rabstva motivi vikrittya panivnih klasiv a takozh ideya yedinobozhzhya na protivagu Trijci i zaperechennya kumiriv ikon Div takozhsubotstvo Gospodnij den veliki suboti subotniki Sobor usih prepodobnihPrimitkiDelich Fridrih Bibliya i Vavilon DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu SubotaSubota Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 Zavadska V Muzichenko Ya Talanchuk O Shalak O 100 najvidomishih obraziv ukrayinskoyi mifologiyi K Orfej 2002 448 s ISBN 966 96200 0 7PosilannyaSubota Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1966 T 8 kn XV Literi St Uc S 1856 1000 ekz Dni tizhnyaPonedilok Vivtorok Sereda Chetver P yatnicya Subota Nedilya