Страсбу́рг (фр. Strasbourg, /stʀazbuʀ/, нім. Straßburg, ельзаською: Strossburi) — місто та муніципалітет у Франції, адміністративний центр регіону Ельзас та департаменту Нижній Рейн. Населення — 291 313 осіб (01.01.2021).Населення метрополії наближається до 700 000 (2006 рік).
Страсбу́рг Strasbourg ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Регіон | Гранд-Ест |
Департамент | Нижній Рейн |
Округ | Страсбург |
Код INSEE | 67482 |
Поштові індекси | 67000, 67100, 67200 |
Координати | H G O |
Висота | 132 - 151 м.н.р.м. |
Площа | 78,26 км² |
Населення | 291 313 (01.01.2021) |
Густота | 3722,4 ос./км² |
Розміщення | |
![]() | |
Влада | |
Мер Мандат | Jeanne Barseghian 2020-2026 |
Офіційна сторінка | |
|
У Страсбурзі знаходяться, серед інших організацій, Рада Європи, Європейський суд з прав людини, , а також Європейський Парламент (хоча сесії Парламенту відбуваються також і у Брюселі).
Муніципалітет розташований на відстані приблизно 400 км на схід від Парижа. Місто знаходиться на кордоні з Німеччиною.
Страсбург — важливий центр виробництва, вузол автомобільного, залізничного та річкового сполучення. Порт Страсбура другий за розмірами на Рейні після німецького Дуйсбурга (Duisburg). У місті знаходиться Центральна Комісія з Навігації на Рейні.
1988 року історичний центр Страсбура, Великий Острів (фр. Grande Île) занесено до списку Світової спадщини ЮНЕСКО.
Етимологія
Теперішня французька назва міста походить від німецької та означає «Місто (на перехресті) доріг». Перша частина слова, Страс- (німецьке Штрасе, Straße/Strasse) означає «вулиця, дорога», а -бур (-bourg, німецькою -burg) — «місто, містечко, фортеця, укріплення».
Географічне розташування
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkppTDB0c2FXMWhaR2xoWjNKaGJXMHRiV1YwY21selkyZ3RaR1YxZEhOamFDMVRkSEpoYzJKdmRYSm5MVVp5WVc1cmNtVnBZMmd0TVRrMk1TMHhPVGt3TG5CdVp5OHlOVEJ3ZUMxTGJHbHRZV1JwWVdkeVlXMXRMVzFsZEhKcGMyTm9MV1JsZFhSelkyZ3RVM1J5WVhOaWIzVnlaeTFHY21GdWEzSmxhV05vTFRFNU5qRXRNVGs1TUM1d2JtYz0ucG5n.png)
Страсбург розташований на річці Ілль (Ill), у тому місці, де вона впадає до Рейну на кордоні з Німеччиною. Німецьке місто на протилежному березі Рейну — Кель (Kehl). Страсбург розташований у долині Рейну, приблизно за 20 км на схід від Вогезьких гір та 25 км на захід від так званого Чорного лісу. Таким чином, місто захищене цими природними перешкодами від вітрів. Температура повітря влітку може бути доволі високою. Нестача природної вентиляції робить атмосферу Страсбурга однією з найзабрудненіших у Франції, хоча поступове зниження кількості підприємств важкої промисловості та регулювання руху автомобільного транспорту в місті та навколо нього дещо покращили становище.
Історія
На місті сучасного Страсбурга Римляни заснували військове укріплення та назвали його Арґенторатум (Argentoratum). Це укріплення тоді було у складі римської провінції Верхня Германія (Germania Superior). Уперше назва міста згадується у 12 році до нашої ери; у 1988 році Страсбург святкував ювілей — 2000 років. Починаючи з IV століття у Страсбурзі знаходиться Архієпископ Страсбурга.
Алемани тут билися проти Римської Імперії у 357 році. Вони були розбиті Юліаном, пізніше — Римським Імператором; алеманський король Хонодомаріус (Chonodomarius) потрапив до полону. 2 січня 366 року алемани перейшли у великій кількості вкритий кригою Рейн та потрапили до Римської Імперії. На початку V століття алемани завоювали землі та осіли на території сучасних Ельзасу та більшої частини Швейцарії.
У V столітті місто послідовно належало алеманам, гунам та франкам, які називали його Стратісбургум (Stratisburgum), Стратебургум (Strateburgus), потім Штрасбург (Straßburg). У 842 році тут мала місце Страсбурзька присяга, текст на трьох мовах, що мав, окрім латинської та німецької, і французький варіант — один із найстаріших текстів цією мовою. Великий комерційний центр — Страсбург — у 923 році опинився у складі Священної Римської Імперії, у провінції Герцогство Лотарингія, під владою місцевого герцога та, опосередковано, короля Анрі І. Рання історія міста пов'язана також із конфліктом між місцевим архієпископом та жителями Страсбурга. 1201 року король Філіпп Швабський дарував Страсбургу статус Імперського Вільного міста, чи Імперського Міста. Незабаром після цього, 1220 року, була створена міська рада. Рада взяла на себе функції, які раніше виконувало духовенство, в тому числі адміністрування та правосуддя. Але 1260 року Вальтер де Герольдек був обраний єпископом Страсбурзьким і зажадав, щоб йому були надані попередні повні повноваження. Дуже швидко починається війна між страсбурзцями і єпископською армією. 1262 року прелат був розбитий в битві при Гаусбергене військами Страсбурга.
Революція 1332 року призвела до утворення місцевого самоврядування; Страсбург проголосив себе вільною Республікою. Смертоносна чума 1348 року принесла чимало збитків. Слідом за нею, 14 лютого 1349 року відбулося масове насилля над євреями. То був один з найбільших погромів у передсучасній історії: від 2500 до 3000 євреїв були публічно страчені (спалені), а попіл розвіяли за межами міста. [1] До кінця XVIII століття єврям заборонялося з'являтися у місті після десятої години вечора. Про час, коли їм треба було покинути місто, нагадували герольди (оповісники) за допомогою валторни (Ґрюсельгорн, Grüselhorn). У наші часи дзвін Собору традиційно продовжує сповіщати жителів увечері.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJpTDBGeVoyVnVkR2x1WVY5VGRISmhKVU0xSlVKR0pVTkJKVGt5WW5WeVoxOHhORGt6TG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxQmNtZGxiblJwYm1GZlUzUnlZU1ZETlNWQ1JpVkRRU1U1TW1KMWNtZGZNVFE1TXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Релігія у Страсбурзі. Під владою Німеччини та Франції
Головний Собор міста Страсбург (Straßburger Münster) почали будувати ще у XII столітті, а добудували у 1439 році. На той час це була найвища будівля у світі, випередивши Піраміду Хеопса. У 1520-х роках, під час протестантської Реформації, місто охоче прийняло вчення Мартіна Лютера. Його послідовники згодом заснували у Страсбурзі Університет. Боротьба протестантів з іконами спричинила чимало збитків місцевим церквам та монастирям. Страсбург став осередком книговидання, друкарської справи у Священній Римській Імперії. Вплив цієї держави — як інтелектуальний, так і політичний — сприяв закріпленню протестантської течії, основної на той час у південно-західній Німеччині. Разом із чотирма іншими вільними містами Страсбург утворив так звану «конфесію чотирьох міст», confessio tetrapolitana.
Після Конституційної Реформи на початку XVI століття та заснування Імперських Округів, Страсбург опинився у окрузі Верхній Рейн (Upper Rhenish Circle). Це були землі на південному заході Імперії.
Вільне місто Страсбург залишалося нейтральним протягом Тридцятирічної війни. У вересні 1681 року місто було захоплене королем Франції Людовиком XIV. Але політика релігійної нетерпимості, що сприяла втечі багатьох протестантів із Франції після скасування Нантського едикту 1598 року і прийняття Едикту Фонтенбло (Édit de Fontainebleau) 1685 року, не поширювалася на Страсбург та Ельзас. Та все одно Собор Страсбура забрали в лютеранців та передали під керівництво Римській Католицькій Церкві. Німецький Лютеранський університет зберігся до часів Французької Революції. Студентами цього навчального закладу були Йоганн Ґете та Йоганн Готфрід Гердер.
Під час обіду, влаштованого мером Фредеріком де Дітрихом (Mayor Frédéric de Dietrich) 25 квітня 1792 року, Клод Жозеф Руже де Ліль (Claude Joseph Rouget de Lisle) написав «Марсельєзу» (La Marseillaise). Статус Страсбурга як вільного міста був анульований під час Французької Революції. Фанатичні якобінці, а саме Ойлогіус Шнайдер (Eulogius Schneider), правили містом залізною рукою, поки їх не скинув із владних посад Максиміліан Робесп'єр. Протягом їхнього правління велику кількість соборів і монастирів було зруйновано або суттєво пошкоджено. Головний Собор втратив сотні своїх скульптурних композицій, які пізніше (у XIX столітті) були замінені на копії. Башта вціліла: жителі Страсбурга одягнули на неї велетенський Фригійський ковпак.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcxTDB0aGNuUmxYMU4wY21GemMySjFjbWRmVFVzeE9EZzRMbkJ1Wnk4eU5UQndlQzFMWVhKMFpWOVRkSEpoYzNOaWRYSm5YMDFMTVRnNE9DNXdibWM9LnBuZw==.png)
Зі зростанням виробництва та торгівлі, населення міста потроїлося у XIX столітті та сягнуло 150000 осіб. Під час Франко-Прусської війни та Облоги Страсбурга місто зазнало значних пошкоджень від Прусської армії. 24 серпня 1870 року згорів один із музеїв міста. Те ж сталося і з Муніципальною Бібліотекою із унікальною колекцією середньовічних рукописів, що містилася у колишньому Домініканському Соборі готичного стилю. Були втрачені рідкісні книжки епохи Відродження та Римські артефакти. У 1871 році, по завершенню війни, місто увійшло до новоствореної Німецької Імперії як частина області Ельзас-Лотарингія (Reichsland Elsaß-Lothringen), згідно із Франкфуртською Угодою, без проведення референдуму. Як частина Німецької Імперії, Страсбург відновили, побудували Нове Місто (Neue Stadt) із новим музеєм та новою бібліотекою. Страсбурзький університет, заснований у 1567 році, суттєво втратив свої позиції під час Французької Революції через німецьке походження, відкрився знову у 1872 році. Після поразки Німеччини у Першій Світовій війні Страсбург став столицею республіки Ельзас-Лотарингія, але невдовзі місто опинилося під контролем Франції.
До 2015 року муніципалітет перебував у складі регіону Ельзас. Від 1 січня 2016 року належить до нового об'єднаного регіону Гранд-Ест.
Демографія
Метрополія Страсбурга має близько 700 000 жителів, тоді як Єврорегіон нараховує вже 868 000 жителів.
1684 | 1789 | 1851 | 1871 | 1910 | 1921 | 1936 | 1946 | 1954 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2004 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
22 000 | 49 943 | 75 565 | 85 654 | 178 891 | 166 767 | 193 119 | 175 515 | 200 921 | 228 971 | 249 396 | 253 384 | 248 712 | 252 338 | 264 115 | 273 100 |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkwTDFOMGNtRnpZbTkxY21kZlVtbDJaWEpmU1d4c0xtcHdaeTg0TURCd2VDMVRkSEpoYzJKdmRYSm5YMUpwZG1WeVgwbHNiQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Визначні місця
![]() | Світова спадщина ЮНЕСКО, об'єкт №495 (англ.) |
Центральна частина Страсбурга, так званий «Великий острів» (Гранд-Іль, фр. Grande Ile), обмежений рукавами річки Іль, 1988 року було занесено до списку культурної спадщини ЮНЕСКО завдяки неповторності архітектурного ансамблю. Це був перший випадок для Франції, коли до списку світової культурної спадщини потрапляв увесь центр міста.
Страсбурзький собор
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemswTDA1bFpsOWtaVjlzWVY5allYUm9KVU16SlVFNVpISmhiR1ZmWkdWZlUzUnlZWE5pYjNWeVp5NXFjR2N2TVRJd2NIZ3RUbVZtWDJSbFgyeGhYMk5oZEdnbFF6TWxRVGxrY21Gc1pWOWtaVjlUZEhKaGMySnZkWEpuTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Страсбурзький собор вважається шедевром готичного мистецтва. Перший камінь у фундамент будівлі було закладено 1015 року, а нинішній вигляд собору відноситься до 1439 року. Завдяки легкому та витонченому шпилю, що вознісся на висоту 142 метри, собор аж до XIX століття був найвищою християнською церквою. Фасад собору оздоблено сотнями скульптур, в інтер'єрі — вітражі XII—XIV століття, монументальний орган та астрономічний годинник, механізм якого датується 1842 роком.
Будинок Каммерцеля
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt5TDAxaGFYTnZibDlMWVcxdFpYSjZaV3hzTG1wd1p5ODRNSEI0TFUxaGFYTnZibDlMWVcxdFpYSjZaV3hzTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Будинок Каммерцеля (фр. Maison Kammerzell), перлина фахверкової архітектури, багато років служив купцям, які ще з XV століття під аркадами його кам'яного цокольного поверху тримали крамничку. Оздоблені вигадливим різьбленням фахверкові стіни верхніх поверхів датуються 1589 роком. Будинок Каммерцеля знаходиться в самому центрі міста, на соборній площі. Зараз на верхніх поверхах знаходиться невеликий готель, а в цокольному — ресторан.
Криті мости
Криті мости (фр. Ponts couverts) — частина історичних укріплень міста. Ці мости з вежами, захищали рукави річки Іль. Мости було споруджено в XIII столітті. Пізніше вони зазнавали численних перебудов. Спочатку мости були скриті міцною дерев'яною покрівлею, звідки й походить їхня назва, однак 1784 року покрівлю було розібрано, оскільки до того часу споруди повністю втратили своє оборонне значення. Нині являють собою ряд мостів (самі мости 1865 року повністю перебудовано в камені) і чотири квадратних в плані вежі міських укріплень. Дві центральні вежі біля основи оточені укріпленнями бастіонного типу. Панорама Страсбурга, що відкривається на криті мости вважається однією з найефектніших у місті; поряд зі Страсбурзьким собором це улюблений сюжет фотознімків. Мальовничий вид на криті мости та розташований за ними центр міста відкривається з панорамного майданчика на так званій «дамбі Вобана» (фр. Barrage Vauban).
Культура, наука, освіта
Науково-освітні заклади
Музеї
- Страсбурзький музей образотворчого мистецтва — в Палаці Роганів
- Страсбурзький археологічний музей (фр. Musée archéologique) — в Палаці Роганів
- Музей Ельзасу в Страсбурзі (фр. Musée Alsacien) — адреса: 23, quai Saint-Nicolas
- Музей декоративно-вжиткового мистецтва (Страсбург) — в Палаці Роганів
- (фр. Musée de l’Œuvre Notre-Dame) — праворуч від Страсбурського собору, поряд з Палацом Роганів
- Музей модерного та сучасного мистецтва (фр. Musée d’Art moderne et contemporain de Strasbourg)
- Музей Томі Унгерера — міжнародний центр ілюстрації.
- Зоологічний музей міста Страсбурга (фр. Musée zoologique de la ville de Strasbourg)
- Історичний музей (фр. Musée historique)
- Музей вуду (musée Vodou) — музей, присвячений культу вуду.
- «Ле Весо» (фр. Le Vaisseau) — науково-технічний музей для дітей.
Театри
- Національна Райнська опера (фр. péra national du Rhin);
- Національний театр Страсбурга (фр. Théâtre national de Strasbourg);
- Театр Шукрутері (фр. Théâtre de la Choucrouterie) — театр в приміщенні колишньої фабрики квашеної капусти. Вистави французькою та ельзаською мовами.
Кіно
Страсбург — місце проведення Тижнів українського кіно «Україна у фокусі» (з 2017).
В Страсбурзі знаходиться найстаріший кінотеатр Франції «Odyssée», заснований 1913 року як «Театр Юніон» (неподалік від площі Клебера).
Галерея зображень
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Страсбург |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd6TDFOMGNtRnpZbTkxY21kZkxWOVFiMjUwYzE5RGIzVjJaWEowYzE5MmRYTmZaR1ZmYkdGZmRHVnljbUZ6YzJWZmNHRnViM0poYldseGRXVXVhbkJuTHpjeU1IQjRMVk4wY21GelltOTFjbWRmTFY5UWIyNTBjMTlEYjNWMlpYSjBjMTkyZFhOZlpHVmZiR0ZmZEdWeWNtRnpjMlZmY0dGdWIzSmhiV2x4ZFdVdWFuQm4uanBn.jpg)
- Будинок Каммерцеля (XV ст.) на площі біля собору
-
- Мапа Страсбурга від 1888
- Мала Франція
Економіка
2010 року серед 189 412 осіб працездатного віку (15—64 років) 127 824 були активними, 61 588 — неактивними (показник активності 67,5%, у 1999 році було 64,5%). З 127 824 активних мешканців працювали 106 934 особи (54 244 чоловіки та 52 690 жінок), безробітними було 20 890 (10 649 чоловіків та 10 241 жінка). Серед 61 588 неактивних 34 226 осіб було учнями чи студентами, 9898 — пенсіонерами, 17464 були неактивними з інших причин.
У 2010 році в муніципалітеті налічувалось 110329 оподаткованих домогосподарств, у яких мешкали 238891,5 особи, медіана доходів виносила 16 659 євро на одного особоспоживача
Транспорт
Клімат
Незважаючи на розташування міста на значній відстані від моря, клімат Страсбурга класифікується як морський (Cfb за класифікацією кліматів Кеппена) з теплим, відносно сонячним літом і прохолодною, похмурою зимою.
Клімат Страсбурга (1981–2010) | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ | Лют | Бер | Кві | Тра | Чер | Лип | Сер | Вер | Жов | Лис | Гру | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 17,5 | 21,1 | 25,7 | 30,0 | 33,4 | 37,0 | 38,3 | 38,7 | 33,4 | 29,1 | 22,1 | 18,3 | 38,7 |
Середній максимум, °C | 4,5 | 6,4 | 11,4 | 15,7 | 20,2 | 23,4 | 25,7 | 25,4 | 21,0 | 15,3 | 8,8 | 5,2 | 15,3 |
Середня температура, °C | 1,8 | 2,9 | 7 | 10,5 | 15 | 18,1 | 20,1 | 19,8 | 15,8 | 11,2 | 5,8 | 2,8 | 11 |
Середній мінімум, °C | −0,8 | −0,6 | 2,5 | 5,2 | 9,8 | 12,8 | 14,5 | 14,1 | 10,6 | 7,1 | 2,8 | 0,3 | 6,6 |
Абсолютний мінімум, °C | −23,6 | −22,3 | −16,7 | −5,6 | −2,4 | 1,1 | 4,9 | 4,8 | −1,3 | −7,6 | −10,8 | −23,4 | −23,6 |
Норма опадів, мм | 32.2 | 34.5 | 42.8 | 45.9 | 81.9 | 71.6 | 72.7 | 61.4 | 63.5 | 61.5 | 47.0 | 50.0 | 665.0 |
Кількість | 58,1 | 83,8 | 134,8 | 180,0 | 202,5 | 223,8 | 228,6 | 219,6 | 164,5 | 98,7 | 55,3 | 43,1 | 1692,7 |
Кількість днів з опадами | 8,4 | 8,1 | 9,1 | 9,2 | 11,5 | 10,7 | 10,8 | 9,9 | 8,6 | 9,5 | 9,3 | 9,8 | 114,9 |
Кількість сніжних днів | 7,8 | 6,7 | 4,0 | 1,5 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 3,4 | 6,3 | 29,8 |
Вологість повітря, % | 86 | 82 | 76 | 72 | 73 | 74 | 72 | 76 | 80 | 85 | 86 | 86 | 79 |
Уродженці
- Седрік Канте (*1979) — малійський футболіст, захисник.
- Себастіан Брант (1457—1521) — німецький письменник-гуманіст
- Марі Тюссо (1761–1850) — скульпторка, засновниця відомого музею воскових фігур Мадам Тюссо в Лондоні
- Оскар Берже-Левро (1826–1903) — відомий філателіст
- Ганс Арп (1886—1966) — німецький і французький скульптор, художник, графік
- Фрідріх-Вільгельм Крюгер (1894—1945) — один із керівників окупаційного режиму в Польщі
- Рудольф Мінковський (1895—1976) — німецько-американський астроном, член Національної АН США (1959).
- Марсель Марсо (1923—2007) — французький актор і художник, мім.
- Крістоф Орель (* 1965) — відомий у минулому швейцарський футболіст, півзахисник.
- Жерар Оссер (* 1939) — відомий у минулому французький футболіст, нападник.
- Клод Ріш (1929—2017) — французький актор театру та кіно, сценарист.
Сусідні муніципалітети
Адміністративний поділ
В адміністративному відношенні місто є окремим округом департаменту Нижній Рейн — Страсбур-Віль. Він в свою чергу поділяється на 10 кантонів:
Кантон | Площа, км² | Населення, осіб |
---|---|---|
Страсбур-1 | - | 23756 |
Страсбур-2 | - | 21362 |
Страсбур-3 | - | 24893 |
Страсбур-4 | - | 20756 |
Страсбур-5 | - | 22402 |
Страсбур-6 | - | 42549 |
Страсбур-7 | - | 25533 |
Страсбур-8 | - | 25518 |
Страсбур-9 | - | 31331 |
Страсбур-10 | - | 26015 |
Міста-побратими
Страсбург має особливі, братерські, стосунки з такими містами світу:
Бостон, США (із 1960)
Лестер, Велика Британія (із 1960)
Штутгарт, Німеччина (із 1962)
Дрезден, Німеччина (із 1990)
Рамат Ґан, (Ramat Gan, רמת גן, رمات جان) Ізраїль (із 1991)
Стамбул, Туреччина
Jakmèl (Jacmel), Гаїті (із 1996) (Coopération décentralisée)
Новгород, Російська Федерація (із 1997) (Coopération décentralisée)
Фес, Марокко (Coopération décentralisée)
Див. також
- Список муніципалітетів департаменту Нижній Рейн
- Блакитний Банан
- 4690 Страсбург — астероїд, названий на честь міста.
Примітки
- Зареєстроване населення 2021. Національний інститут статистики і економічних досліджень Франції. 29 грудня 2023.
- Фізичні відстані розраховані за координатами муніципалітетів
- Виписка з протоколу Ради міністрів 18.06.2014 Національних зборів Франції(фр.)
- Сайт музею модерного та сучасного мистецтва
- Сайт музею Унгерера
- Сайт зоологічного музею міста Страсбурга
- Base chiffres clés : emploi - population active 2010 [Базові показники: зайнятість та активність населення 2010 року] (фр.) . INSEE. Процитовано 15 листопада 2013. (наближені дані, тимчасова зайнятість 1999 року врахована частково)
- Revenus fiscaux des ménages en 2010 [Оподатковані доходи домогосподарств у 2010 році] (фр.) . INSEE. Процитовано 18 жовтня 2013. Діти та онуки які проживали у двох місцях враховані як 0,5 особи в обох місцях проживання. Перша особа у домогосподарстві це один особоспоживач (ОС), інші дорослі — по 0,5 ОС, діти до 14 років — по 0,3 ОС.
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — .
Посилання
- Страсбург // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1966. — Т. 8, кн. XV : Літери Ст — Уц. — С. 1849. — 1000 екз.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUxTDFOMGNtRnpZbTkxY21kZmJYVmxibk4wWlhKZmRIVnliVjh5TG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxVGRISmhjMkp2ZFhKblgyMTFaVzV6ZEdWeVgzUjFjbTFmTWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
- Офіційний сайт міста і метрополії Страсбур (французькою мовою)
- Вебсайт Єврорегіону (французькою мовою, німецькою мовою)
- Порт Страсбурга (французькою мовою)
- Вебкамера Страсбурга (французькою мовою)
- Музеї Страсбурга (французькою мовою)
- Картини Страсбурга (німецькою мовою)
- Європейські організації Страсбурга
- (французькою мовою)
- Філармонія Страсбурга (французькою мовою)
- Національна школа адміністрації École Nationale d'Administration (французькою мовою)
- Школа Мистецтв Страсбурга (французькою мовою)
- Орга́ни Страсбурга (французькою мовою)
- Відвідуємо Страсбург
- Страсбург на фотографіях — Terra Galleria
- Фотографії: крізь місто (французькою мовою)
- Транспорт Страсбурга
- Англомовне суспільство Страсбурга
- Зображення Страсбурга після бомбардування у 1944 році
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Strasburg znachennya Strasbu rg fr Strasbourg stʀazbuʀ nim Strassburg elzaskoyu Strossburi misto ta municipalitet u Franciyi administrativnij centr regionu Elzas ta departamentu Nizhnij Rejn Naselennya 291 313 osib 01 01 2021 Naselennya metropoliyi nablizhayetsya do 700 000 2006 rik Strasbu rg Strasbourg Krayina Franciya Region Grand Est Departament Nizhnij Rejn Okrug Strasburg Kod INSEE 67482 Poshtovi indeksi 67000 67100 67200 Koordinati 48 35 04 pn sh 7 44 55 sh d H G O Visota 132 151 m n r m Plosha 78 26 km Naselennya 291 313 01 01 2021 Gustota 3722 4 os km Rozmishennya Vlada Mer Mandat Jeanne Barseghian 2020 2026 Oficijna storinka U Strasburzi znahodyatsya sered inshih organizacij Rada Yevropi Yevropejskij sud z prav lyudini a takozh Yevropejskij Parlament hocha sesiyi Parlamentu vidbuvayutsya takozh i u Bryuseli Municipalitet roztashovanij na vidstani priblizno 400 km na shid vid Parizha Misto znahoditsya na kordoni z Nimechchinoyu Strasburg vazhlivij centr virobnictva vuzol avtomobilnogo zaliznichnogo ta richkovogo spoluchennya Port Strasbura drugij za rozmirami na Rejni pislya nimeckogo Dujsburga Duisburg U misti znahoditsya Centralna Komisiya z Navigaciyi na Rejni 1988 roku istorichnij centr Strasbura Velikij Ostriv fr Grande Ile zaneseno do spisku Svitovoyi spadshini YuNESKO EtimologiyaTeperishnya francuzka nazva mista pohodit vid nimeckoyi ta oznachaye Misto na perehresti dorig Persha chastina slova Stras nimecke Shtrase Strasse Strasse oznachaye vulicya doroga a bur bourg nimeckoyu burg misto mistechko fortecya ukriplennya Geografichne roztashuvannyaDiagrama Klimat Strasburga Strasburg roztashovanij na richci Ill Ill u tomu misci de vona vpadaye do Rejnu na kordoni z Nimechchinoyu Nimecke misto na protilezhnomu berezi Rejnu Kel Kehl Strasburg roztashovanij u dolini Rejnu priblizno za 20 km na shid vid Vogezkih gir ta 25 km na zahid vid tak zvanogo Chornogo lisu Takim chinom misto zahishene cimi prirodnimi pereshkodami vid vitriv Temperatura povitrya vlitku mozhe buti dovoli visokoyu Nestacha prirodnoyi ventilyaciyi robit atmosferu Strasburga odniyeyu z najzabrudnenishih u Franciyi hocha postupove znizhennya kilkosti pidpriyemstv vazhkoyi promislovosti ta regulyuvannya ruhu avtomobilnogo transportu v misti ta navkolo nogo desho pokrashili stanovishe IstoriyaNa misti suchasnogo Strasburga Rimlyani zasnuvali vijskove ukriplennya ta nazvali jogo Argentoratum Argentoratum Ce ukriplennya todi bulo u skladi rimskoyi provinciyi Verhnya Germaniya Germania Superior Upershe nazva mista zgaduyetsya u 12 roci do nashoyi eri u 1988 roci Strasburg svyatkuvav yuvilej 2000 rokiv Pochinayuchi z IV stolittya u Strasburzi znahoditsya Arhiyepiskop Strasburga Alemani tut bilisya proti Rimskoyi Imperiyi u 357 roci Voni buli rozbiti Yulianom piznishe Rimskim Imperatorom alemanskij korol Honodomarius Chonodomarius potrapiv do polonu 2 sichnya 366 roku alemani perejshli u velikij kilkosti vkritij krigoyu Rejn ta potrapili do Rimskoyi Imperiyi Na pochatku V stolittya alemani zavoyuvali zemli ta osili na teritoriyi suchasnih Elzasu ta bilshoyi chastini Shvejcariyi U V stolitti misto poslidovno nalezhalo alemanam gunam ta frankam yaki nazivali jogo Stratisburgum Stratisburgum Strateburgum Strateburgus potim Shtrasburg Strassburg U 842 roci tut mala misce Strasburzka prisyaga tekst na troh movah sho mav okrim latinskoyi ta nimeckoyi i francuzkij variant odin iz najstarishih tekstiv ciyeyu movoyu Velikij komercijnij centr Strasburg u 923 roci opinivsya u skladi Svyashennoyi Rimskoyi Imperiyi u provinciyi Gercogstvo Lotaringiya pid vladoyu miscevogo gercoga ta oposeredkovano korolya Anri I Rannya istoriya mista pov yazana takozh iz konfliktom mizh miscevim arhiyepiskopom ta zhitelyami Strasburga 1201 roku korol Filipp Shvabskij daruvav Strasburgu status Imperskogo Vilnogo mista chi Imperskogo Mista Nezabarom pislya cogo 1220 roku bula stvorena miska rada Rada vzyala na sebe funkciyi yaki ranishe vikonuvalo duhovenstvo v tomu chisli administruvannya ta pravosuddya Ale 1260 roku Valter de Geroldek buv obranij yepiskopom Strasburzkim i zazhadav shob jomu buli nadani poperedni povni povnovazhennya Duzhe shvidko pochinayetsya vijna mizh strasburzcyami i yepiskopskoyu armiyeyu 1262 roku prelat buv rozbitij v bitvi pri Gausbergene vijskami Strasburga Revolyuciya 1332 roku prizvela do utvorennya miscevogo samovryaduvannya Strasburg progolosiv sebe vilnoyu Respublikoyu Smertonosna chuma 1348 roku prinesla chimalo zbitkiv Slidom za neyu 14 lyutogo 1349 roku vidbulosya masove nasillya nad yevreyami To buv odin z najbilshih pogromiv u peredsuchasnij istoriyi vid 2500 do 3000 yevreyiv buli publichno stracheni spaleni a popil rozviyali za mezhami mista 1 Do kincya XVIII stolittya yevryam zaboronyalosya z yavlyatisya u misti pislya desyatoyi godini vechora Pro chas koli yim treba bulo pokinuti misto nagaduvali geroldi opovisniki za dopomogoyu valtorni Gryuselgorn Gruselhorn U nashi chasi dzvin Soboru tradicijno prodovzhuye spovishati zhiteliv uvecheri Misto ta starovinnij golovnij Sobor Strassburger Munster Cathedrale de Strasbourg 1493 roku Religiya u Strasburzi Pid vladoyu Nimechchini ta Franciyi Golovnij Sobor mista Strasburg Strassburger Munster pochali buduvati she u XII stolitti a dobuduvali u 1439 roci Na toj chas ce bula najvisha budivlya u sviti viperedivshi Piramidu Heopsa U 1520 h rokah pid chas protestantskoyi Reformaciyi misto ohoche prijnyalo vchennya Martina Lyutera Jogo poslidovniki zgodom zasnuvali u Strasburzi Universitet Borotba protestantiv z ikonami sprichinila chimalo zbitkiv miscevim cerkvam ta monastiryam Strasburg stav oseredkom knigovidannya drukarskoyi spravi u Svyashennij Rimskij Imperiyi Vpliv ciyeyi derzhavi yak intelektualnij tak i politichnij spriyav zakriplennyu protestantskoyi techiyi osnovnoyi na toj chas u pivdenno zahidnij Nimechchini Razom iz chotirma inshimi vilnimi mistami Strasburg utvoriv tak zvanu konfesiyu chotiroh mist confessio tetrapolitana Pislya Konstitucijnoyi Reformi na pochatku XVI stolittya ta zasnuvannya Imperskih Okrugiv Strasburg opinivsya u okruzi Verhnij Rejn Upper Rhenish Circle Ce buli zemli na pivdennomu zahodi Imperiyi Vilne misto Strasburg zalishalosya nejtralnim protyagom Tridcyatirichnoyi vijni U veresni 1681 roku misto bulo zahoplene korolem Franciyi Lyudovikom XIV Ale politika religijnoyi neterpimosti sho spriyala vtechi bagatoh protestantiv iz Franciyi pislya skasuvannya Nantskogo ediktu 1598 roku i prijnyattya Ediktu Fontenblo Edit de Fontainebleau 1685 roku ne poshiryuvalasya na Strasburg ta Elzas Ta vse odno Sobor Strasbura zabrali v lyuteranciv ta peredali pid kerivnictvo Rimskij Katolickij Cerkvi Nimeckij Lyuteranskij universitet zberigsya do chasiv Francuzkoyi Revolyuciyi Studentami cogo navchalnogo zakladu buli Jogann Gete ta Jogann Gotfrid Gerder Pid chas obidu vlashtovanogo merom Frederikom de Ditrihom Mayor Frederic de Dietrich 25 kvitnya 1792 roku Klod Zhozef Ruzhe de Lil Claude Joseph Rouget de Lisle napisav Marselyezu La Marseillaise Status Strasburga yak vilnogo mista buv anulovanij pid chas Francuzkoyi Revolyuciyi Fanatichni yakobinci a same Ojlogius Shnajder Eulogius Schneider pravili mistom zaliznoyu rukoyu poki yih ne skinuv iz vladnih posad Maksimilian Robesp yer Protyagom yihnogo pravlinnya veliku kilkist soboriv i monastiriv bulo zrujnovano abo suttyevo poshkodzheno Golovnij Sobor vtrativ sotni svoyih skulpturnih kompozicij yaki piznishe u XIX stolitti buli zamineni na kopiyi Bashta vcilila zhiteli Strasburga odyagnuli na neyi veletenskij Frigijskij kovpak Nimecka mapa Strasburga u 1888 yak chastini Nimeckoyi Imperiyi Zi zrostannyam virobnictva ta torgivli naselennya mista potroyilosya u XIX stolitti ta syagnulo 150000 osib Pid chas Franko Prusskoyi vijni ta Oblogi Strasburga misto zaznalo znachnih poshkodzhen vid Prusskoyi armiyi 24 serpnya 1870 roku zgoriv odin iz muzeyiv mista Te zh stalosya i z Municipalnoyu Bibliotekoyu iz unikalnoyu kolekciyeyu serednovichnih rukopisiv sho mistilasya u kolishnomu Dominikanskomu Sobori gotichnogo stilyu Buli vtracheni ridkisni knizhki epohi Vidrodzhennya ta Rimski artefakti U 1871 roci po zavershennyu vijni misto uvijshlo do novostvorenoyi Nimeckoyi Imperiyi yak chastina oblasti Elzas Lotaringiya Reichsland Elsass Lothringen zgidno iz Frankfurtskoyu Ugodoyu bez provedennya referendumu Yak chastina Nimeckoyi Imperiyi Strasburg vidnovili pobuduvali Nove Misto Neue Stadt iz novim muzeyem ta novoyu bibliotekoyu Strasburzkij universitet zasnovanij u 1567 roci suttyevo vtrativ svoyi poziciyi pid chas Francuzkoyi Revolyuciyi cherez nimecke pohodzhennya vidkrivsya znovu u 1872 roci Pislya porazki Nimechchini u Pershij Svitovij vijni Strasburg stav stoliceyu respubliki Elzas Lotaringiya ale nevdovzi misto opinilosya pid kontrolem Franciyi Do 2015 roku municipalitet perebuvav u skladi regionu Elzas Vid 1 sichnya 2016 roku nalezhit do novogo ob yednanogo regionu Grand Est DemografiyaMetropoliya Strasburga maye blizko 700 000 zhiteliv todi yak Yevroregion narahovuye vzhe 868 000 zhiteliv 1684 1789 1851 1871 1910 1921 1936 1946 1954 1962 1968 1975 1982 1990 1999 2004 22 000 49 943 75 565 85 654 178 891 166 767 193 119 175 515 200 921 228 971 249 396 253 384 248 712 252 338 264 115 273 100 Krayevid z terasi Palacu Roan Palais Rohan Viznachni miscyaSvitova spadshina YuNESKO ob yekt 495 angl Dokladnishe Grand Il Strasburg Centralna chastina Strasburga tak zvanij Velikij ostriv Grand Il fr Grande Ile obmezhenij rukavami richki Il 1988 roku bulo zaneseno do spisku kulturnoyi spadshini YuNESKO zavdyaki nepovtornosti arhitekturnogo ansamblyu Ce buv pershij vipadok dlya Franciyi koli do spisku svitovoyi kulturnoyi spadshini potraplyav uves centr mista Strasburzkij sobor Inter yer soboru Dokladnishe Strasburzkij sobor Strasburzkij sobor vvazhayetsya shedevrom gotichnogo mistectva Pershij kamin u fundament budivli bulo zakladeno 1015 roku a ninishnij viglyad soboru vidnositsya do 1439 roku Zavdyaki legkomu ta vitonchenomu shpilyu sho voznissya na visotu 142 metri sobor azh do XIX stolittya buv najvishoyu hristiyanskoyu cerkvoyu Fasad soboru ozdobleno sotnyami skulptur v inter yeri vitrazhi XII XIV stolittya monumentalnij organ ta astronomichnij godinnik mehanizm yakogo datuyetsya 1842 rokom Budinok Kammercelya Dokladnishe Budinok Kammercelya Budinok Kammercelya fr Maison Kammerzell perlina fahverkovoyi arhitekturi bagato rokiv sluzhiv kupcyam yaki she z XV stolittya pid arkadami jogo kam yanogo cokolnogo poverhu trimali kramnichku Ozdobleni vigadlivim rizblennyam fahverkovi stini verhnih poverhiv datuyutsya 1589 rokom Budinok Kammercelya znahoditsya v samomu centri mista na sobornij ploshi Zaraz na verhnih poverhah znahoditsya nevelikij gotel a v cokolnomu restoran Kriti mosti Kriti mosti fr Ponts couverts chastina istorichnih ukriplen mista Ci mosti z vezhami zahishali rukavi richki Il Mosti bulo sporudzheno v XIII stolitti Piznishe voni zaznavali chislennih perebudov Spochatku mosti buli skriti micnoyu derev yanoyu pokrivleyu zvidki j pohodit yihnya nazva odnak 1784 roku pokrivlyu bulo rozibrano oskilki do togo chasu sporudi povnistyu vtratili svoye oboronne znachennya Nini yavlyayut soboyu ryad mostiv sami mosti 1865 roku povnistyu perebudovano v kameni i chotiri kvadratnih v plani vezhi miskih ukriplen Dvi centralni vezhi bilya osnovi otocheni ukriplennyami bastionnogo tipu Panorama Strasburga sho vidkrivayetsya na kriti mosti vvazhayetsya odniyeyu z najefektnishih u misti poryad zi Strasburzkim soborom ce ulyublenij syuzhet fotoznimkiv Malovnichij vid na kriti mosti ta roztashovanij za nimi centr mista vidkrivayetsya z panoramnogo majdanchika na tak zvanij dambi Vobana fr Barrage Vauban Kultura nauka osvitaNaukovo osvitni zakladi Strasburzkij universitet Nacionalna j universitetska biblioteka Strasburga Muzeyi Strasburzkij muzej obrazotvorchogo mistectva v Palaci Roganiv Strasburzkij arheologichnij muzej fr Musee archeologique v Palaci Roganiv Muzej Elzasu v Strasburzi fr Musee Alsacien adresa 23 quai Saint Nicolas Muzej dekorativno vzhitkovogo mistectva Strasburg v Palaci Roganiv fr Musee de l Œuvre Notre Dame pravoruch vid Strasburskogo soboru poryad z Palacom Roganiv Muzej modernogo ta suchasnogo mistectva fr Musee d Art moderne et contemporain de Strasbourg Muzej Tomi Ungerera mizhnarodnij centr ilyustraciyi Zoologichnij muzej mista Strasburga fr Musee zoologique de la ville de Strasbourg Istorichnij muzej fr Musee historique Muzej vudu musee Vodou muzej prisvyachenij kultu vudu Le Veso fr Le Vaisseau naukovo tehnichnij muzej dlya ditej Teatri Nacionalna Rajnska opera fr pera national du Rhin Nacionalnij teatr Strasburga fr Theatre national de Strasbourg Teatr Shukruteri fr Theatre de la Choucrouterie teatr v primishenni kolishnoyi fabriki kvashenoyi kapusti Vistavi francuzkoyu ta elzaskoyu movami Kino Strasburg misce provedennya Tizhniv ukrayinskogo kino Ukrayina u fokusi z 2017 V Strasburzi znahoditsya najstarishij kinoteatr Franciyi Odyssee zasnovanij 1913 roku yak Teatr Yunion nepodalik vid ploshi Klebera Galereya zobrazhenVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Strasburg Vid na Kriti mosti z troma vezhami kolishnih miskih ukriplen chetverta prihovana livoruch za derevami Mizh dvoma pravimi vezhami vidno sobor Budinok Kammercelya XV st na ploshi bilya soboru Strasburzkij sobor Mapa Strasburga vid 1888 Mala FranciyaEkonomika2010 roku sered 189 412 osib pracezdatnogo viku 15 64 rokiv 127 824 buli aktivnimi 61 588 neaktivnimi pokaznik aktivnosti 67 5 u 1999 roci bulo 64 5 Z 127 824 aktivnih meshkanciv pracyuvali 106 934 osobi 54 244 choloviki ta 52 690 zhinok bezrobitnimi bulo 20 890 10 649 cholovikiv ta 10 241 zhinka Sered 61 588 neaktivnih 34 226 osib bulo uchnyami chi studentami 9898 pensionerami 17464 buli neaktivnimi z inshih prichin U 2010 roci v municipaliteti nalichuvalos 110329 opodatkovanih domogospodarstv u yakih meshkali 238891 5 osobi mediana dohodiv vinosila 16 659 yevro na odnogo osobospozhivachaTransportStrasburzkij vokzal Strasburg aeroport KlimatNezvazhayuchi na roztashuvannya mista na znachnij vidstani vid morya klimat Strasburga klasifikuyetsya yak morskij Cfb za klasifikaciyeyu klimativ Keppena z teplim vidnosno sonyachnim litom i proholodnoyu pohmuroyu zimoyu Klimat Strasburga 1981 2010 Pokaznik Sich Lyut Ber Kvi Tra Cher Lip Ser Ver Zhov Lis Gru Rik Absolyutnij maksimum C 17 5 21 1 25 7 30 0 33 4 37 0 38 3 38 7 33 4 29 1 22 1 18 3 38 7 Serednij maksimum C 4 5 6 4 11 4 15 7 20 2 23 4 25 7 25 4 21 0 15 3 8 8 5 2 15 3 Serednya temperatura C 1 8 2 9 7 10 5 15 18 1 20 1 19 8 15 8 11 2 5 8 2 8 11 Serednij minimum C 0 8 0 6 2 5 5 2 9 8 12 8 14 5 14 1 10 6 7 1 2 8 0 3 6 6 Absolyutnij minimum C 23 6 22 3 16 7 5 6 2 4 1 1 4 9 4 8 1 3 7 6 10 8 23 4 23 6 Norma opadiv mm 32 2 34 5 42 8 45 9 81 9 71 6 72 7 61 4 63 5 61 5 47 0 50 0 665 0 Kilkist 58 1 83 8 134 8 180 0 202 5 223 8 228 6 219 6 164 5 98 7 55 3 43 1 1692 7 Kilkist dniv z opadami 8 4 8 1 9 1 9 2 11 5 10 7 10 8 9 9 8 6 9 5 9 3 9 8 114 9 Kilkist snizhnih dniv 7 8 6 7 4 0 1 5 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 4 6 3 29 8 Vologist povitrya 86 82 76 72 73 74 72 76 80 85 86 86 79UrodzhenciSedrik Kante 1979 malijskij futbolist zahisnik Sebastian Brant 1457 1521 nimeckij pismennik gumanist Mari Tyusso 1761 1850 skulptorka zasnovnicya vidomogo muzeyu voskovih figur Madam Tyusso v Londoni Oskar Berzhe Levro 1826 1903 vidomij filatelist Gans Arp 1886 1966 nimeckij i francuzkij skulptor hudozhnik grafik Fridrih Vilgelm Kryuger 1894 1945 odin iz kerivnikiv okupacijnogo rezhimu v Polshi Rudolf Minkovskij 1895 1976 nimecko amerikanskij astronom chlen Nacionalnoyi AN SShA 1959 Marsel Marso 1923 2007 francuzkij aktor i hudozhnik mim Kristof Orel 1965 vidomij u minulomu shvejcarskij futbolist pivzahisnik Zherar Osser 1939 vidomij u minulomu francuzkij futbolist napadnik Klod Rish 1929 2017 francuzkij aktor teatru ta kino scenarist Susidni municipalitetiOberosbergen Rejshstet Suffelveyersajm Oenajm Bishajm Shiltigajm La Vanceno Ekbolsajm Pn Kel Zh Strasburg Sh Pd Lengolsajm Ostvald Ilkirsh Graffenstaden EshoAdministrativnij podilV administrativnomu vidnoshenni misto ye okremim okrugom departamentu Nizhnij Rejn Strasbur Vil Vin v svoyu chergu podilyayetsya na 10 kantoniv Kanton Plosha km Naselennya osib Strasbur 1 23756 Strasbur 2 21362 Strasbur 3 24893 Strasbur 4 20756 Strasbur 5 22402 Strasbur 6 42549 Strasbur 7 25533 Strasbur 8 25518 Strasbur 9 31331 Strasbur 10 26015Mista pobratimiStrasburg maye osoblivi braterski stosunki z takimi mistami svitu Boston SShA iz 1960 Lester Velika Britaniya iz 1960 Shtutgart Nimechchina iz 1962 Drezden Nimechchina iz 1990 Ramat Gan Ramat Gan רמת גן رمات جان Izrayil iz 1991 Stambul Turechchina Jakmel Jacmel Gayiti iz 1996 Cooperation decentralisee Novgorod Rosijska Federaciya iz 1997 Cooperation decentralisee Fes Marokko Cooperation decentralisee Div takozhSpisok municipalitetiv departamentu Nizhnij Rejn Blakitnij Banan 4690 Strasburg asteroyid nazvanij na chest mista PrimitkiZareyestrovane naselennya 2021 Nacionalnij institut statistiki i ekonomichnih doslidzhen Franciyi 29 grudnya 2023 Fizichni vidstani rozrahovani za koordinatami municipalitetiv Vipiska z protokolu Radi ministriv 18 06 2014 Nacionalnih zboriv Franciyi fr Sajt muzeyu modernogo ta suchasnogo mistectva Sajt muzeyu Ungerera Sajt zoologichnogo muzeyu mista Strasburga Base chiffres cles emploi population active 2010 Bazovi pokazniki zajnyatist ta aktivnist naselennya 2010 roku fr INSEE Procitovano 15 listopada 2013 nablizheni dani timchasova zajnyatist 1999 roku vrahovana chastkovo Revenus fiscaux des menages en 2010 Opodatkovani dohodi domogospodarstv u 2010 roci fr INSEE Procitovano 18 zhovtnya 2013 Diti ta onuki yaki prozhivali u dvoh miscyah vrahovani yak 0 5 osobi v oboh miscyah prozhivannya Persha osoba u domogospodarstvi ce odin osobospozhivach OS inshi dorosli po 0 5 OS diti do 14 rokiv po 0 3 OS Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 PosilannyaStrasburg Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1966 T 8 kn XV Literi St Uc S 1849 1000 ekz Sobor Strasburga nad Starim mistom Budivli Starogo Mista na perednomu plani Oficijnij sajt mista i metropoliyi Strasbur francuzkoyu movoyu Vebsajt Yevroregionu francuzkoyu movoyu nimeckoyu movoyu Port Strasburga francuzkoyu movoyu Vebkamera Strasburga francuzkoyu movoyu Muzeyi Strasburga francuzkoyu movoyu Kartini Strasburga nimeckoyu movoyu Yevropejski organizaciyi Strasburga francuzkoyu movoyu Filarmoniya Strasburga francuzkoyu movoyu Nacionalna shkola administraciyi Ecole Nationale d Administration francuzkoyu movoyu Shkola Mistectv Strasburga francuzkoyu movoyu Orga ni Strasburga francuzkoyu movoyu Vidviduyemo Strasburg Strasburg na fotografiyah Terra Galleria Fotografiyi kriz misto francuzkoyu movoyu Transport Strasburga Anglomovne suspilstvo Strasburga Zobrazhennya Strasburga pislya bombarduvannya u1944 roci