Соляні промисли Передкарпаття
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM1THlWRU1DVkJOeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09GOGxSREFsUWpJbFJEQWxRamdsUkRBbFFqSWxSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRFbE9FVWxSREFsUWpJbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWtRbFJERWxPRVpmSlVReEpUZ3hKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVReEpUazJKVEpEWHpBeExtcHdaeTh5TlRCd2VDMGxSREFsUVRjbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJEQWxRamhmSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJNEpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXhKVGhGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSkVKVVF4SlRoR1h5VkVNU1U0TVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U1TmlVeVExOHdNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Історія
1292 року галицько-волинський князь Лев Данилович у Лаврові та Старій Солі заснував монастир (згодом василіянський). Через кілька років ченці, копаючи колодязь, замість води виявили соляну ропу. З неї вони почали видобувати сіль, випарюючи її у горщиках, а згодом — у невеликих казанах. Так почалася історія солеварень у підгір'ях Карпат (див. Дрогобицький солевиварювальний завод).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TXk4ellpOGxSREFsT1VJbFJEQWxRamdsUkRFbE9ERWxSREVsT0RKZk5UWTNYeVZFTVNVNE1DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNRUzVxY0djdk1qVXdjSGd0SlVRd0pUbENKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3lYelUyTjE4bFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWtFdWFuQm4uanBn.jpg)
У середині XVI ст., як свідчать документи, комплекс королівських солеварень у на Підкарпатті охоплював 10 колодязів (3 — у Старій Солі, 3 — у Дрогобичі, 2 — у Колпці (зараз частина м. Стебник) і Модричах, 2 — у Котові). Лише на Самбірщині у середині XVI ст. діяли три королівські солеварні (жупи) — у Котові, Ясениці Зворицькій та Нагуєвичах. Крім того, існувало понад 60 приватних малих солеварень. Саме у той час у Європі, зокрема у Червоній Русі, у гірничій справі впровадили важливі вдосконалення: були створені гірничі виробітки для розвідки корисних копалин і їх експлуатації, поставлено до ладу канатно-ударну техніку буріння, почали використовувати кінний привод з передачами для підйому із шахти розсолу, систему водопостачальних і водовідливних пристроїв (труби, жолоби, підземні штольні).
Техніка та технологія
Солеварня містила власне колодязь (свердловину, «вікно») з соляною ропою, варниці або бані — спеціальні споруди із гостроверхою шатроподібною надбудовою-вежею, через яку виводився димар для створення тяги. Готову сіль складували у спеціальних приміщеннях. На Старосільській жупі 1559 року діяла також цегельня, яка постачала цеглу для печей.
Варили сіль спершу в казанах, згодом у плоских черенах, варницях (сковородах). Праця на солепромислі взагалі була спеціалізованою. Виділяли «землекопів» або «гірників», які власне проходили свердловину («вікно») до соляної ропи — цей процес міг тривати цілий рік і був вельми коштовним. Канатники і водопровідники слідкували за технологічним устаткуванням (канатами, трубами), мали їх певний запас. Сіль випарювали зваричі. Бочки для готової солі виготовляли бондарі. Нагляд і дрібний ремонт інструментарію здійснював слюсар (faber). Ремісники наймалися для ремонту дерев'яних кріплень гірничих виробок (зокрема, колодязів, шахт), кератів, печей, приміщень і будівель. Пакували сіль «лопатники». Була навіть професія закупорювальника завантажених сіллю бочок спеціальними чопами — її здійснювали «свердлильники». Крім того, були заготівельники дров (палива для випарювальних печей). Допоміжний персонал: конюхи, перенощики солі, погоничі кератних коней і т.і.
Станом на 2019 р. старовинна технологія збереглася в ДП «Солевиварювальний Дрогобицький завод».
Продуктивність
Продуктивність таких солеварень була на той час досить високою. Збереглися записи, що за тиждень (6 днів) на чані виробляли 16 бочок грудкової солі.
Див. також
Література
- Гайко Г., Білецький В., Мікось Т., Хмура Я. Гірництво й підземні споруди в Україні та Польщі (нариси з історії). — Донецьк: УКЦентр, Донецьке відділення НТШ, Редакція гірничої енциклопедії, 2009. — 296 с.
- Гайко Г. І., Білецький В. С. Історія гірництва: Підручник. — Київ-Алчевськ: Видавничий дім «Києво-Могилянська академія», видавництво «ЛАДО» ДонДТУ, 2013. — 542 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Solyani promisli Peredkarpattya Chreni vivaryuvannya soli Drogobickij solevivaryuvalnij zavodIstoriya1292 roku galicko volinskij knyaz Lev Danilovich u Lavrovi ta Starij Soli zasnuvav monastir zgodom vasiliyanskij Cherez kilka rokiv chenci kopayuchi kolodyaz zamist vodi viyavili solyanu ropu Z neyi voni pochali vidobuvati sil viparyuyuchi yiyi u gorshikah a zgodom u nevelikih kazanah Tak pochalasya istoriya solevaren u pidgir yah Karpat div Drogobickij solevivaryuvalnij zavod List artefakt 1567 roku Pozov voznogo z Drogobicha Alberta do Peremishlyanskogo miskogo sudu u spravi zlovzhivan na solepromislah Modrichi Truskavec Solec Muzej nafti u Borislavi U seredini XVI st yak svidchat dokumenti kompleks korolivskih solevaren u na Pidkarpatti ohoplyuvav 10 kolodyaziv 3 u Starij Soli 3 u Drogobichi 2 u Kolpci zaraz chastina m Stebnik i Modrichah 2 u Kotovi Lishe na Sambirshini u seredini XVI st diyali tri korolivski solevarni zhupi u Kotovi Yasenici Zvorickij ta Naguyevichah Krim togo isnuvalo ponad 60 privatnih malih solevaren Same u toj chas u Yevropi zokrema u Chervonij Rusi u girnichij spravi vprovadili vazhlivi vdoskonalennya buli stvoreni girnichi virobitki dlya rozvidki korisnih kopalin i yih ekspluataciyi postavleno do ladu kanatno udarnu tehniku burinnya pochali vikoristovuvati kinnij privod z peredachami dlya pidjomu iz shahti rozsolu sistemu vodopostachalnih i vodovidlivnih pristroyiv trubi zholobi pidzemni shtolni Tehnika ta tehnologiyaSolevarnya mistila vlasne kolodyaz sverdlovinu vikno z solyanoyu ropoyu varnici abo bani specialni sporudi iz gostroverhoyu shatropodibnoyu nadbudovoyu vezheyu cherez yaku vivodivsya dimar dlya stvorennya tyagi Gotovu sil skladuvali u specialnih primishennyah Na Starosilskij zhupi 1559 roku diyala takozh cegelnya yaka postachala ceglu dlya pechej Varili sil spershu v kazanah zgodom u ploskih cherenah varnicyah skovorodah Pracya na solepromisli vzagali bula specializovanoyu Vidilyali zemlekopiv abo girnikiv yaki vlasne prohodili sverdlovinu vikno do solyanoyi ropi cej proces mig trivati cilij rik i buv velmi koshtovnim Kanatniki i vodoprovidniki slidkuvali za tehnologichnim ustatkuvannyam kanatami trubami mali yih pevnij zapas Sil viparyuvali zvarichi Bochki dlya gotovoyi soli vigotovlyali bondari Naglyad i dribnij remont instrumentariyu zdijsnyuvav slyusar faber Remisniki najmalisya dlya remontu derev yanih kriplen girnichih virobok zokrema kolodyaziv shaht kerativ pechej primishen i budivel Pakuvali sil lopatniki Bula navit profesiya zakuporyuvalnika zavantazhenih sillyu bochok specialnimi chopami yiyi zdijsnyuvali sverdlilniki Krim togo buli zagotivelniki drov paliva dlya viparyuvalnih pechej Dopomizhnij personal konyuhi perenoshiki soli pogonichi keratnih konej i t i Stanom na 2019 r starovinna tehnologiya zbereglasya v DP Solevivaryuvalnij Drogobickij zavod ProduktivnistProduktivnist takih solevaren bula na toj chas dosit visokoyu Zbereglisya zapisi sho za tizhden 6 dniv na chani viroblyali 16 bochok grudkovoyi soli Div takozhIstoriya osvoyennya mineralnih resursiv Ukrayini Istoriya solevidobutku v UkrayiniLiteraturaGajko G Bileckij V Mikos T Hmura Ya Girnictvo j pidzemni sporudi v Ukrayini ta Polshi narisi z istoriyi Doneck UKCentr Donecke viddilennya NTSh Redakciya girnichoyi enciklopediyi 2009 296 s Gajko G I Bileckij V S Istoriya girnictva Pidruchnik Kiyiv Alchevsk Vidavnichij dim Kiyevo Mogilyanska akademiya vidavnictvo LADO DonDTU 2013 542 s