Дрогобицький солевиварювальний завод (ДП «Солевиварювальний Дрогобицький завод», дрогобицька солеварня, дрогобицька жупа) — найстаріше діюче підприємство України та одне з найстаріших підприємств Східної Європи.
Дрогобицький солевиварювальний завод | |
---|---|
![]() Стара будова шахти Дрогобицького солеварного заводу | |
Дата заснування | можливо, 1250 рік |
Місце розташування | Дрогобич, Львівська область, Україна |
Спеціалізація | Солевиварювання |
Реєстр | №11А 1.021.Х003763-07 |
![]() | |
---|---|
![]() | Як працює найстаріше підприємство України - Дрогобицька солеварня, Громадське, опубліковано 1 серпня 2019 року. |
Загальний опис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TVM4eFpDOGxSREFsT1RRbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqRWxSREFsUWpnbFJERWxPRFlsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVJM0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwTG5CdVp5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxPVFFsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFrVWxSREFsUWpFbFJEQWxRamdsUkRFbE9EWWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUkzSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
«Солевиварювальний Дрогобицький завод» — державне підприємство, основний вид діяльності якого — добування солі. Крім того, добування інших корисних копалин та розроблення кар'єрів. Працює за адресою: 82100, Львівська обл., місто Дрогобич, вулиця Солоний Ставок, будинок 27.
Вперше згадка про сіль з Дрогобича датується 1390 роком, коли Володислав Опольчик обдарував галицьке архієпископство десятиною солі з Дрогобича. Поширено вказують, що солеварня (жупа) безперервно працює починаючи з 1250 року. Ця дата не має під собою жодної документальної основи. Проте дрогобицька солеварня згадується вперше лише в джерелах кінця XIV ст.
Історія
Дрогобицька солеварня щонайменше від XIV ст., а, можливо, раніше безперервно діяла на одному і тому ж місці, біля джерел «сировиці» — соляної ропи. Тому Дрогобицький солеварний завод, що працює й сьогодні, можна вважати найстарішим постійно діючим промисловим підприємством в Україні. Протягом століть розквіту Дрогобичу сприяла солеварня, яка постачала сіль не лише до Галичини і Закарпаття, але і для Волині, Холмської землі, Київщини.
За дрогобицькою сіллю прибували чумаки з різних кінців України — з Поділля, далекої Брацлавщини, Холмщини, Волині. На волинських пристанях над Случем і Горинню дрогобицьку сіль вантажили на річкові судна — ком'яги і сплавляли до Прип'яті, а далі Дніпром аж до самого Києва. Частина веж у Дрогобичі, Ясениці та інших навколишніх селах належала королю. На них змушували працювати селян, підданих монарху, який віддав жупу в оренду багатим італійським купцям, переважно генуезцям, що ходили з купецькими караванами з Італії через Львів і Буковину до Кримського міста Кафи.
Протягом XIV—XV століття вони майже безперервно були управителями й головними працівниками жупи (стара назва солеварні) в Дрогобичі — уміло догоджали королям і про власний зиск не забували. Італійці виробляли сіль високої якості. Вони значно розширили торговельні зв'язки Дрогобича з Європою. Та, діючи монопольно й наживаючись експлуатацією, часто спричиняли в місті конфлікти. 1491 року конфлікт італійців з дрогобичанами та приїжджими купцями розв'язувався королівським указом. При тому було постановлено, аби для вантаження солі вироблялися вози довжиною на 14 п'ядей, шириною на 17 соляних топок на дні і на 20 — вгорі, висотою на 20 топок, поставлених одна на одну. Віз такої конструкції вміщав 6000 топок солі. Незабаром, з метою дотримання вулиць в доброму стані, дрогобичани одержали право побирати 3 динари від воза, який переїжджав через місто із сіллю чи товарами.
З опису 1768 року знаємо, що вулиця Жупна (вона існує й досі) мала дерев'яний настил. Із територією жупи її єднав міст, побудований над досить глибоким тоді потоком Побук. У часі згадуваного опису на дрогобицькій жупі діяли дві криниці: Королівська (шурф № 1) і з відновленою приватністю — барона Гартенберга (шурф № 2). На обох дозволявся солевидобуток на користь так званого «шпиталю для убогих» — невеликої лікарні при костелі. 1565 року в Дрогобичі було виварено 26 тисяч бочок солі, в тому числі близько половини на приватних солеварнях, а решта на королівській жупі.
На даний час на підприємстві випускається продукція двох видів: «Сіль кухонна виварна йодована» і «Сіль кухонна виварна без добавок», які мають «Сертифікат відповідності Державної системи сертифікації УКРСЕПРО» зареєстрований в Реєстрі за № 11А 1.021.Х003763-07. Сіль відповідає вимогам ДСТУ 3583-97 (ГОСТ 13830-97) «Сіль кухонна. Загальні технічні умови».
В квітні 2019 року було заявлено про намір зробити завод туристичним об'єктом.
Технологія
Технологія солевидобування передбачає таку послідовність основних операцій: випомповування розсолу з шахти — гравітаційне очищення розсолу шляхом відстаювання у відстійниках — випарювання солі в чренах — подрібнювання до товарної крупності — упаковування солі.
- Шахта видобування ропи
- Колишнє надшахтне обладнання. Сучасне включає тільки насос і трубопроводи відпомповування розсолу.
- Відстійники ропи.
- Чрени виварювання солі.
- Топка під чренами випарювання солі.
- Відбір проб солі.
- Готова продукція.
Див. також
Посилання
- Дрогобицька солеварня [ 29 грудня 2021 у Wayback Machine.]
- Дрогобицька сіль [ 29 грудня 2021 у Wayback Machine.]
- Мандрівки Львівщиною [ 10 серпня 2014 у Wayback Machine.]
- Офіційний сайт міста Дрогобич [ 17 січня 2021 у Wayback Machine.]
- Неупереджена мандрівка на завод [ 25 грудня 2014 у Wayback Machine.]
- Історія з присмаком солі. Як у Дрогобичі працює останнє солеварне підприємство Європи. [ 7 лютого 2020 у Wayback Machine.]
Дрогобицька солеварня - найстаріше діюче підприємство України на YouTube
- Найстаріша компанія України — на Львівщині.
Примітки
- *Найстаріша компанія України — на Львівщині.
- . Архів оригіналу за 28 липня 2019. Процитовано 28 липня 2019.
- . Архів оригіналу за 28 липня 2019. Процитовано 28 липня 2019.
- Нариси з історії Дрогобича (від найдавніших часів до початку ХХІ ст.). Дрогобич: Коло. 2009. с. 24. ISBN .
- Тимошенко, Леонід (2013). Галицька Брама. Львів: Центр Європи. с. 2.
- . http://uprom.info/. Національний промисловий портал. 14 квітня 2019. Архів оригіналу за 16 квітня 2019. Процитовано 16 квітня 2019.
Джерела
- Тимошенко Л. Перші писемні згадки Дрогобича у світлі гіпотез і сучасних досліджень початків давньоруського міста // Галицька Брама. — 2013. — С.2-3.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Drogobickij solevivaryuvalnij zavod DP Solevivaryuvalnij Drogobickij zavod drogobicka solevarnya drogobicka zhupa najstarishe diyuche pidpriyemstvo Ukrayini ta odne z najstarishih pidpriyemstv Shidnoyi Yevropi Drogobickij solevivaryuvalnij zavodStara budova shahti Drogobickogo solevarnogo zavoduData zasnuvannya mozhlivo 1250 rikMisce roztashuvannya Drogobich Lvivska oblast UkrayinaSpecializaciya SolevivaryuvannyaReyestr 11A 1 021 H003763 07 Zovnishni videofajli Yak pracyuye najstarishe pidpriyemstvo Ukrayini Drogobicka solevarnya Gromadske opublikovano 1 serpnya 2019 roku Zagalnij opis Solevivaryuvalnij Drogobickij zavod derzhavne pidpriyemstvo osnovnij vid diyalnosti yakogo dobuvannya soli Krim togo dobuvannya inshih korisnih kopalin ta rozroblennya kar yeriv Pracyuye za adresoyu 82100 Lvivska obl misto Drogobich vulicya Solonij Stavok budinok 27 Vpershe zgadka pro sil z Drogobicha datuyetsya 1390 rokom koli Volodislav Opolchik obdaruvav galicke arhiyepiskopstvo desyatinoyu soli z Drogobicha Poshireno vkazuyut sho solevarnya zhupa bezperervno pracyuye pochinayuchi z 1250 roku Cya data ne maye pid soboyu zhodnoyi dokumentalnoyi osnovi Prote drogobicka solevarnya zgaduyetsya vpershe lishe v dzherelah kincya XIV st IstoriyaDrogobicka solevarnya shonajmenshe vid XIV st a mozhlivo ranishe bezperervno diyala na odnomu i tomu zh misci bilya dzherel sirovici solyanoyi ropi Tomu Drogobickij solevarnij zavod sho pracyuye j sogodni mozhna vvazhati najstarishim postijno diyuchim promislovim pidpriyemstvom v Ukrayini Protyagom stolit rozkvitu Drogobichu spriyala solevarnya yaka postachala sil ne lishe do Galichini i Zakarpattya ale i dlya Volini Holmskoyi zemli Kiyivshini Za drogobickoyu sillyu pribuvali chumaki z riznih kinciv Ukrayini z Podillya dalekoyi Braclavshini Holmshini Volini Na volinskih pristanyah nad Sluchem i Gorinnyu drogobicku sil vantazhili na richkovi sudna kom yagi i splavlyali do Prip yati a dali Dniprom azh do samogo Kiyeva Chastina vezh u Drogobichi Yasenici ta inshih navkolishnih selah nalezhala korolyu Na nih zmushuvali pracyuvati selyan piddanih monarhu yakij viddav zhupu v orendu bagatim italijskim kupcyam perevazhno genuezcyam sho hodili z kupeckimi karavanami z Italiyi cherez Lviv i Bukovinu do Krimskogo mista Kafi Protyagom XIV XV stolittya voni majzhe bezperervno buli upravitelyami j golovnimi pracivnikami zhupi stara nazva solevarni v Drogobichi umilo dogodzhali korolyam i pro vlasnij zisk ne zabuvali Italijci viroblyali sil visokoyi yakosti Voni znachno rozshirili torgovelni zv yazki Drogobicha z Yevropoyu Ta diyuchi monopolno j nazhivayuchis ekspluataciyeyu chasto sprichinyali v misti konflikti 1491 roku konflikt italijciv z drogobichanami ta priyizhdzhimi kupcyami rozv yazuvavsya korolivskim ukazom Pri tomu bulo postanovleno abi dlya vantazhennya soli viroblyalisya vozi dovzhinoyu na 14 p yadej shirinoyu na 17 solyanih topok na dni i na 20 vgori visotoyu na 20 topok postavlenih odna na odnu Viz takoyi konstrukciyi vmishav 6000 topok soli Nezabarom z metoyu dotrimannya vulic v dobromu stani drogobichani oderzhali pravo pobirati 3 dinari vid voza yakij pereyizhdzhav cherez misto iz sillyu chi tovarami Z opisu 1768 roku znayemo sho vulicya Zhupna vona isnuye j dosi mala derev yanij nastil Iz teritoriyeyu zhupi yiyi yednav mist pobudovanij nad dosit glibokim todi potokom Pobuk U chasi zgaduvanogo opisu na drogobickij zhupi diyali dvi krinici Korolivska shurf 1 i z vidnovlenoyu privatnistyu barona Gartenberga shurf 2 Na oboh dozvolyavsya solevidobutok na korist tak zvanogo shpitalyu dlya ubogih nevelikoyi likarni pri kosteli 1565 roku v Drogobichi bulo vivareno 26 tisyach bochok soli v tomu chisli blizko polovini na privatnih solevarnyah a reshta na korolivskij zhupi Na danij chas na pidpriyemstvi vipuskayetsya produkciya dvoh vidiv Sil kuhonna vivarna jodovana i Sil kuhonna vivarna bez dobavok yaki mayut Sertifikat vidpovidnosti Derzhavnoyi sistemi sertifikaciyi UKRSEPRO zareyestrovanij v Reyestri za 11A 1 021 H003763 07 Sil vidpovidaye vimogam DSTU 3583 97 GOST 13830 97 Sil kuhonna Zagalni tehnichni umovi V kvitni 2019 roku bulo zayavleno pro namir zrobiti zavod turistichnim ob yektom TehnologiyaTehnologiya solevidobuvannya peredbachaye taku poslidovnist osnovnih operacij vipompovuvannya rozsolu z shahti gravitacijne ochishennya rozsolu shlyahom vidstayuvannya u vidstijnikah viparyuvannya soli v chrenah podribnyuvannya do tovarnoyi krupnosti upakovuvannya soli Shahta vidobuvannya ropi Kolishnye nadshahtne obladnannya Suchasne vklyuchaye tilki nasos i truboprovodi vidpompovuvannya rozsolu Vidstijniki ropi Chreni vivaryuvannya soli Topka pid chrenami viparyuvannya soli Vidbir prob soli Gotova produkciya Div takozhIstoriya solevidobutku v UkrayiniPosilannyaDrogobicka solevarnya 29 grudnya 2021 u Wayback Machine Drogobicka sil 29 grudnya 2021 u Wayback Machine Mandrivki Lvivshinoyu 10 serpnya 2014 u Wayback Machine Oficijnij sajt mista Drogobich 17 sichnya 2021 u Wayback Machine Neuperedzhena mandrivka na zavod 25 grudnya 2014 u Wayback Machine Istoriya z prismakom soli Yak u Drogobichi pracyuye ostannye solevarne pidpriyemstvo Yevropi 7 lyutogo 2020 u Wayback Machine Drogobicka solevarnya najstarishe diyuche pidpriyemstvo Ukrayini na YouTube Najstarisha kompaniya Ukrayini na Lvivshini Primitki Najstarisha kompaniya Ukrayini na Lvivshini Arhiv originalu za 28 lipnya 2019 Procitovano 28 lipnya 2019 Arhiv originalu za 28 lipnya 2019 Procitovano 28 lipnya 2019 Narisi z istoriyi Drogobicha vid najdavnishih chasiv do pochatku HHI st Drogobich Kolo 2009 s 24 ISBN 978 966 7996 46 8 Timoshenko Leonid 2013 Galicka Brama Lviv Centr Yevropi s 2 http uprom info Nacionalnij promislovij portal 14 kvitnya 2019 Arhiv originalu za 16 kvitnya 2019 Procitovano 16 kvitnya 2019 DzherelaTimoshenko L Pershi pisemni zgadki Drogobicha u svitli gipotez i suchasnih doslidzhen pochatkiv davnoruskogo mista Galicka Brama 2013 S 2 3