Ма́сова культу́ра (або: маскульт, маскультура, попкульту́ра, популярна культу́ра) — культура, популярна серед широких верств населення в конкретному суспільстві та переважно комерційно успішна, елементи якої зустрічаються повсюди: у кулінарії, одязі, споживанні, засобах масової інформації та в розвагах (наприклад, у спорті і літературі) — контрастуючи з «елітарною культурою».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd3TDFObFlYUjBiR1ZmVFhWelpYVnRYMjltWDFCdmNGOURkV3gwZFhKbFgySjFhVzlpZFdsdmJtVmZNREl1YW5Cbkx6TXdNSEI0TFZObFlYUjBiR1ZmVFhWelpYVnRYMjltWDFCdmNGOURkV3gwZFhKbFgySjFhVzlpZFdsdmJtVmZNREl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Термін «масова культура» в загальноприйнятому культурологічному значенні вперше застосував у 1941 році німецький філософ і соціолог М. Горкгаймер, у праці з відповідною назвою — «Мистецтво і масова культура». Пізніше в США з'являється скорочене слово «маскульт» (англ. masscult), яке ввів у науковий обіг американський філософ Дуайт Макдональд.
Вивчення
На початку XX ст. формування масового суспільства і пов'язаної з ним масової культури стало предметом досліджень найвизначніших учених у різних галузях науки: філософів Хосе Ортега-і-Гассета («Бунт мас»), Карла Ясперса («Духовна ситуація часу»), Освальда Шпенглера («Сутінки Європи»); соціологів Жана Бодріяра («Фантоми сучасності»), Питирима Сорокіна («Людина. Цивілізація. Суспільство») і інших. Ґрунтовну критику маскультури, яка маніпулює свідомістю людей дали Хосе Ортега-і-Гассет, Теодор Адорно, Юрґен Габермас та інші філософи. В українській культурології вивчення масової культури активізувалося в 1990-ті роки.
Походження
Становлення масової культури пов'язане з явищами політичної демократії та повсюдної освіти. Ці чинники допровадили до краху монополії вищих класів у царині культури. В доіндустріальному суспільстві знаходилося місце для елітарної, а також автентичної народної культури, що походить з сільських коренів, є оригінальною, автономною й безпосередньо відображає життєвий досвід людей. Автентичне народне мистецтво ніколи не претендувало на статус мистецтва, але його своєрідність була прийнятна і шанована. Ситуація змінилася з початком індустріалізації і урбанізації. Наслідком цих процесів були зміни в суспільному укладі і моральних цінностях. Індивіди стали ізольованими, відчуженими і анонімованими, і зв'язок між ними набрав фінансово-економічного характеру. Раніше активних індивідів поглинула цілковито безіменна маса, вразлива до маніпуляцій з боку мас-медіа, що стали альтернативою спільноті і моральності.
На думку експертів, масова культура постіндустріального суспільства поширилася, як «смертоносна пара, що душить народну культуру і загрожує цілісності мистецтва». Підприємці знайшли джерело доходу у задоволенні культурних потреб «знову пробуджених мас». Технічний прогрес уможливив продукування книг, журналів, фотографій, музики в кількостях, достатніх для насичення ринку. Новітня техніка створила також нові засоби комунікації, як-от телебачення, радіо, Інтернет, особливо добре придатні для масового сприймання і масового поширення.
Ознаки і цінності
Ознаками масової культури є орієнтація на вподобання і потреби «середньої людини», дуже велика гнучкість, властивість трансформувати артефакти, створені в межах інших культур, та перетворювати їх у предмети масового споживання, комерційний характер, використання кліше при створенні її артефактів, а також зв'язок із засобами масової комунікації як головним каналом поширення та споживання її цінностей.
Декларованими нею цінностями є цінності реального життєвого облаштування, комфортного, зручного життя, соціальна стабільність і особистий успіх. Масова культура шанує тривіальність, сентиментальність, швидкі та фальшиві приємності коштом поважних інтелектуальних вартостей, культивує тілесну насолоду, обжерливість, розпусту, користолюбство та пихатість..
На думку російського історика Л. Березової, «від діячів масової культури менш за все потрібна творчість і креатив, досить бути професійними інтерпретаторами, трансляторами стереотипних образів, продавцями снів…»
Комерціалізація культури
З особливою увагою культурологи відзначають комерціалізацію культури. Ще Карл Маркс, аналізуючи проблеми ринкової економіки, відзначав комерціалізацію літературної праці:
«Мілтон, який написав "Втрачений рай" і отримав за нього 5 фунтів стерлінгів, був непродуктивним працівником. Натомість письменник, що працює для свого книгопродавця на фабричний манір, є продуктивним працівником. Мілтон створював "Загублений рай" з тією ж необхідністю, з якою шовковичний хробак робить шовк. Це був справжній прояв його натури. Потім він продав свій твір за 5 фунтів стерлінгів. А лейпцизький літератор-пролетар, що фабрикує за вказівкою свого видавця книги... є продуктивним працівником, тому що його виробництво із самого початку підпорядковано капіталу і відбувається тільки для збільшення вартості цього капіталу».
Говорячи про мистецтво в цілому, приблизно аналогічну тенденцію відзначав Питирим Сорокін у середині XX століття:
«Як комерційний товар для розваг, мистецтво все частіше контролюється торговельними ділками, комерційними інтересами й віяннями моди... Подібна ситуація творить із комерційних ділків вищих цінителів краси, примушує художників підкорятися їхнім вимогам, що нав'язуються на додачу через рекламу й інші засоби масової інформації».
М. Пахтер та Ч. Лендрі визначають кардинальні зміни в діяльності культурних інститутів, інспірованих масовою культурою:
«Сучасні тенденції мають кумулятивний характер і вже призвели до створення критичної маси змін, що торкнулися самої основи змісту й діяльності культурних інститутів. До найбільш значимих з них, на наш погляд, належать: комерціалізація культури, демократизація, розмивання границь як у ділянці знання, так і в ділянці техніки, — а також переважна увага до процесу, а не до змісту».
Взаємовідношення з іншими формами культури
Масова та популярна культура
У ряді джерел поняття «масової культури» та «популярної культури» подаються як синоніми, зокрема Г. Генс вирізняє три форми культури — елітарну, народну і популярну масову (англ. mass, popular) Натомість британський дослідник Д. Маккуейл, відрізняючи термін «популярне» від найширше вживаного «масове», вказує на те, що популярна культура — це культура, яка не претендує на масовість, буквально — це культура, яка популярна в різних прошарках суспільства.
На думку Р. І. Безуглої, від масової культури популярну відрізняє відсутність її початкової орієнтації на включення останньої в комерційну індустрію та природна, а не особливим чином синтезована, популярність. Популярна культура перебуває ближче, ніж масова, до зразків, мови, ідеалів народної культури, більш реально відображає міфи та орієнтири народної свідомості.. Разом з тим масова культура відрізняється від народної своєю монофункціональністю: якщо народна культура виступає як спосіб передачі соціально значущого досвіду, є механізмом соціалізації та регуляції, а також рекреативним механізмом, виконує обрядові функції, то популярна культура виступає переважно як культура дозвілля.
[en] зазначає, що
Масову культуру часто ототожнюють з популярною. Значною мірою це слушно, але більш засадничим і точним є використання терміну «масова культура». Вона є виключно і безпосередньо продуктом масового споживання, як жувальна гума. Врешті, й витвір високої культури буває інколи популярним, хоча трапляється це все рідше.
Масова та елітарна культура
У працях філософів XX століття поняття масової й елітарної культури трактуються як протилежні і пов'язані з концепцією поділу суспільства на еліту і маси. Хосе Ортега-і-Гассет сформулював відомий підхід до структуризації за ознаками творчої потенції: суспільство поділяється на «творчу еліту», яка, природно, становить меншу частину суспільства, і на «масу» — що кількісно переважає. Відповідно виникає протиставлення культури еліти («елітарної культури») культурі «маси» — «масовій культурі».
Аналогічно, Артур Шопенгауер поділяв людей на два типи: «людей генія», що мають особливу здатність до естетичного світоспоглядання і художньо-творчої діяльності, і «людей користі», що зорієнтовані здебільшого на практичну, утилітарну діяльність. На цих же позиціях виступає Ганс-Георг Гадамер, на думку якого, «неминуче ще чіткіше розмежування між масою і тими небагатьма по-справжньому творчими талантами, які існуватимуть з масою поруч у часі».
Двайт Макдональд вважає, що масова культура з'явилася як «паразитична ракова пухлина на тілі культури високої».. Вторинність масової культури підкреслює і Клемент Грінберг, на думку якого умовою існування масової культури є «доступ до високої, дозрілої культурної традиції, відкриття і досягнення якої вона використовує у своїх цілях». Польський дослідник В. Дашкевич порівнює масову і елітарну культуру з гусеницею і листям, вважаючи, що масова підриває елітарну, нічого не даючи взамін. Це твердження, з яким не погоджуються українські дослідники, спростовують такі прояви елітарної культури, які цитують у своїх творах матеріали масової культури, демонструючи зворотні зв'язки між ними. «На міжнародній виставці у Венеції у 1964 році один засновників поп-арту Роберт Раушенберг отримав Великий приз за роботу, де хаотично співставлялись фрагменти зображень, … репродукції картин, літаки, автомобілі та ін. Ця продукція масової культури, як із ящика Пандори, ринула в солідні виставкові зали.»
Протиставлення елітарної і масової культур фігурує і в працях сучасних українських культурологів. Наприклад, В. В. Панталієнко зазначає: «Якщо продукти масової культури функціонують як ринкові товари і звернені до всіх, то продукти культури елітарної підкреслено езотеричні, зрозумілі далеко не кожному. Якщо масова культура удавано оптимістична, то елітарна — найчастіше глибоко песимістична».
В ряді джерел, однак, засвідчується перегляд концепції протиставлення елітного і масового. Наприклад, С. С. Русаков закликає «фіксувати увагу не на естетичній або моральній оцінці масової культури, а на її визначенні як технології виробництва культурного продукту».
Масова і народна культура
Як українські, так і західні науковці протиставляють масову культуру національній і вбачають в її поширенні загрозу для останньої. Наприклад, Двайт Макдональд зазначає, що «якщо народна культура розквітала, відгороджена муром від культури еліт, сучасна масова культура цей мур брутально знищила, відкривши масам доступ до спотвореної елітної культури» Польські дослідники, протиставляючи народну культуру масовій зазначають, що зміст народної культури зазвичай був «простим і зрозумілим» завдяки «близькому контакту між творцем і реципієнтом», а властивою рисою народної культури є «її оригінальність, що походить з її вільного і спонтанного творення». Натомість масова культура є нав'язуваною зверху. Її продуцентами є люди бізнесу, а реципієнт зазвичай обмежений вибором між купівлею або відмовою від покупки.
На думку українських культурологів, масова культура стала серйозною загрозою для національної самобутньої української культурної традиції, загрожує втратою духовності, перешкоджає збереженню культурної самобутності, формує національний нігілізм, створює умови, за яких можлива відмова від своєї національності, знецінення власних національних цінностей На думку Г. Лозко, нейтралізація негативного впливу масової культури на формування національної самосвідомості полягає у вихованні національного імунітету — «уміння дати відсіч чужому, зокрема відмовитися від чужих цінностей, навчитися відрізняти своє від рідного»
Див. також
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Масова культура |
Література
- В. Крючкова. Про деякі концепції «масової культури» // «Всесвіт» (Київ). — 1976. — № 1. — Стор. 161—167.
- Андрей Кукаркин. «Массовая культура»: истоки и следствия // «Ровесник» (Москва). — 1973. — № 4. — С. 16-17.(рос.)
- Я. Любивий. Масова культура // Філософський енциклопедичний словник / В. І. Шинкарук (гол. редкол.) та ін. — Київ : Інститут філософії імені Григорія Сковороди НАН України : Абрис, 2002. — С. 365. — 742 с. — 1000 екз. — ББК (87я2). — .
- Вадим Скуратовський. З нотаток про масову культуру // «Всесвіт» (Київ). — 1976. — № 9. — Стор. 162—170.
- Н. Мусиенко, П. Яковенко, Е. Голуб. Буржуазная «массовая» культура: новые времена, старые проблемы. — Киев: Мистецтво, 1988. — 204 с. (рос.)
- В. Бушанський. Культура масова // Політична енциклопедія. Редкол.: Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови) та ін. — К.: Парламентське видавництво, 2011. — с.380
- Джон Сторі. Теорія культури та масова культура. — Харків: Акта, 2005. — 360 с.
- С. В. Копилова. До питання про вплив масової культури на екзистенціальне поле людини // Грані. — 2007. — № 4. — Стор. 78-85.
- Соціальні практики масової культури: ідентифікаційний дискурс: монографія / О. Б. Сінькевич; Львів. нац. ун-т ім. І. Франка. — Львів: ЛНУ ім. І. Франка, 2015. — 359 c. — Бібліогр.: с. 330—359 .
Примітки
- Русаков С. С. Масова та популярна культура: спільне та відмінне // «Гілея: науковий вісник»: Збірник наукових праць.- К., 2011. Випуск 49 (7) — 2011
- D. Strinati, Wprowadzenie do kultury popularnej, przeł. W. J. Burszta, Poznań 1998, s. 21.
- Wojciech Daszkiewicz. Charakterystyka kultury masowej [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] // «Cyliwizacja» (2010) nr 33, s. 55-65.
- Безугла Р. І. Масова та популярна культура: до проблеми співвідношення понять // Культура і сучасність: альманах. — К.: Міленіум, 2010. — № 2.
- Безугла Р. І. Масова культура: аксіологічні основи // Культурно-мистецьке середовище: творчість та технології: Зб. матеріалів четвертої міжнародної науково-творчої конференції 11-12 листопада 2010 р. — К.: НАКККіМ, 2010 — с. 6-7
- Асєєва О. А. Деструктивний вплив масової культури в культуротворчому опануванні сучасних цінностей української культури // Інтелект. Особистість Цивілізація: темат. зб. наук, пр із соц.-ф.зос. пробл. Вип. 9 / голов. ред. О. О. Шубін. — Донецьк: ДонНУЕТ, 2011 — с.22-27
- Березовая Л. Г. Массовая культура: концептуализация понятия / Л. Г. Березовая // Массовое сознание и массовая культура в России: история и современность. М.: РГГУ. — 2004 — с. 307
- Маркс К. Теория прибавочной стоимости (IV том «Капіталу»)\ В збірнику К. Маркс, Ф. Энгельс об искусстве. М., 1957, Искусство, т I.
- Сорокин П. Человек. Цивилизация. Общество. – М.: Политиздат, 1992.
- Пахтер М., Лэндри Ч. Культура на перепутье. Культура и культурные институты в XXI веке. – М.: Классика- XXI, 2003. – С. 40.
- Gans H. J. American Popular Culture and high Culture in a Changing Class Structure / H. J. Gans // Prospects: An Annual of American Cultural Studies. — Cambridge, 1985. — Vol. 10. — P. 4.
- McQuail D. Mass Communication and Public Interest: Towards Social Theory for Media Structure and Performance. In: Cmwley D., Mitehell D. Communication Theory Today. — Polity Press, 1994. — P. 241—254.
- D. Macdonald, Teoria kultury masowej, w: Antropologia kultury. Zagadnienia i wybór tekstów, red. A. Mencwel, Warszawa 2005, s. 543.
- Матвєєва Л. Л. Культурологія, Тема 12 Масова та елітарна культури [ 17 травня 2012 у Wayback Machine.] // Навч. посібник. — К.: Либідь, 2005. — 512 с.
- D. MacDonald с. 544
- C. Greenberg, Awangarda i kicz, w: tenże, Kultura masowa, przeł. i oprac. Cz. Miłosz, Paryż 1959, s. 37.
- (рос.) Н. Мусіенко, П. Яковенко, О. Голуб .//Буржуазна масова культура: нові часи, старі проблеми. К.: Мистецтво, 1988, — ст. 170—171.
- В. В. Панталієнко Проблеми масової та елітарної культури на сучасному етапі // Науковий вісник Національного університету біоресурсів і природокористування України: зб. наук. пр. — Вип. 137. — Київ: КНУБП, 2009.-
- Теоретическая культурология/ Под ред. Разлогова К. Э. — М.: Рос. инс-т культурологи, 2005.
- A. Kłoskowska, Kultura, w: Encyklopedia kultury polskiej XX wieku. Pojęcia i problemy wiedzy o kulturze, red. A. Kłoskowska, Wrocław 1991, s. 42-43.
- Лозко Г. Національні цінності на тлі глобального хаосу [ 25 квітня 2015 у Wayback Machine.]// Слово Просвіти. — № 21, 27 травня — 2 червня 2010.
Посилання
- Масовість // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Буенос-Айрес, 1960. — Т. 4, кн. VII : Літери Ле — Ме. — С. 928-929. — 1000 екз.
- «Розмежування мов» // Літературознавча енциклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — Т. 2 : М — Я. — С. 338.
- Масова музична культура // Українська музична енциклопедія / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2011. — Т. 3 : [Л – М]. — С. 331-332.
- Справедливість і масова культура в сучасному суспільстві [ 25 квітня 2015 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ma sova kultu ra abo maskult maskultura popkultu ra populyarna kultu ra kultura populyarna sered shirokih verstv naselennya v konkretnomu suspilstvi ta perevazhno komercijno uspishna elementi yakoyi zustrichayutsya povsyudi u kulinariyi odyazi spozhivanni zasobah masovoyi informaciyi ta v rozvagah napriklad u sporti i literaturi kontrastuyuchi z elitarnoyu kulturoyu Muzej pop kulturi u Sietli Termin masova kultura v zagalnoprijnyatomu kulturologichnomu znachenni vpershe zastosuvav u 1941 roci nimeckij filosof i sociolog M Gorkgajmer u praci z vidpovidnoyu nazvoyu Mistectvo i masova kultura Piznishe v SShA z yavlyayetsya skorochene slovo maskult angl masscult yake vviv u naukovij obig amerikanskij filosof Duajt Makdonald VivchennyaNa pochatku XX st formuvannya masovogo suspilstva i pov yazanoyi z nim masovoyi kulturi stalo predmetom doslidzhen najviznachnishih uchenih u riznih galuzyah nauki filosofiv Hose Ortega i Gasseta Bunt mas Karla Yaspersa Duhovna situaciya chasu Osvalda Shpenglera Sutinki Yevropi sociologiv Zhana Bodriyara Fantomi suchasnosti Pitirima Sorokina Lyudina Civilizaciya Suspilstvo i inshih Gruntovnu kritiku maskulturi yaka manipulyuye svidomistyu lyudej dali Hose Ortega i Gasset Teodor Adorno Yurgen Gabermas ta inshi filosofi V ukrayinskij kulturologiyi vivchennya masovoyi kulturi aktivizuvalosya v 1990 ti roki PohodzhennyaStanovlennya masovoyi kulturi pov yazane z yavishami politichnoyi demokratiyi ta povsyudnoyi osviti Ci chinniki doprovadili do krahu monopoliyi vishih klasiv u carini kulturi V doindustrialnomu suspilstvi znahodilosya misce dlya elitarnoyi a takozh avtentichnoyi narodnoyi kulturi sho pohodit z silskih koreniv ye originalnoyu avtonomnoyu j bezposeredno vidobrazhaye zhittyevij dosvid lyudej Avtentichne narodne mistectvo nikoli ne pretenduvalo na status mistectva ale jogo svoyeridnist bula prijnyatna i shanovana Situaciya zminilasya z pochatkom industrializaciyi i urbanizaciyi Naslidkom cih procesiv buli zmini v suspilnomu ukladi i moralnih cinnostyah Individi stali izolovanimi vidchuzhenimi i anonimovanimi i zv yazok mizh nimi nabrav finansovo ekonomichnogo harakteru Ranishe aktivnih individiv poglinula cilkovito bezimenna masa vrazliva do manipulyacij z boku mas media sho stali alternativoyu spilnoti i moralnosti Na dumku ekspertiv masova kultura postindustrialnogo suspilstva poshirilasya yak smertonosna para sho dushit narodnu kulturu i zagrozhuye cilisnosti mistectva Pidpriyemci znajshli dzherelo dohodu u zadovolenni kulturnih potreb znovu probudzhenih mas Tehnichnij progres umozhliviv produkuvannya knig zhurnaliv fotografij muziki v kilkostyah dostatnih dlya nasichennya rinku Novitnya tehnika stvorila takozh novi zasobi komunikaciyi yak ot telebachennya radio Internet osoblivo dobre pridatni dlya masovogo sprijmannya i masovogo poshirennya Oznaki i cinnostiOznakami masovoyi kulturi ye oriyentaciya na vpodobannya i potrebi serednoyi lyudini duzhe velika gnuchkist vlastivist transformuvati artefakti stvoreni v mezhah inshih kultur ta peretvoryuvati yih u predmeti masovogo spozhivannya komercijnij harakter vikoristannya klishe pri stvorenni yiyi artefaktiv a takozh zv yazok iz zasobami masovoyi komunikaciyi yak golovnim kanalom poshirennya ta spozhivannya yiyi cinnostej Deklarovanimi neyu cinnostyami ye cinnosti realnogo zhittyevogo oblashtuvannya komfortnogo zruchnogo zhittya socialna stabilnist i osobistij uspih Masova kultura shanuye trivialnist sentimentalnist shvidki ta falshivi priyemnosti koshtom povazhnih intelektualnih vartostej kultivuye tilesnu nasolodu obzherlivist rozpustu koristolyubstvo ta pihatist Na dumku rosijskogo istorika L Berezovoyi vid diyachiv masovoyi kulturi mensh za vse potribna tvorchist i kreativ dosit buti profesijnimi interpretatorami translyatorami stereotipnih obraziv prodavcyami sniv Komercializaciya kulturi Z osoblivoyu uvagoyu kulturologi vidznachayut komercializaciyu kulturi She Karl Marks analizuyuchi problemi rinkovoyi ekonomiki vidznachav komercializaciyu literaturnoyi praci Milton yakij napisav Vtrachenij raj i otrimav za nogo 5 funtiv sterlingiv buv neproduktivnim pracivnikom Natomist pismennik sho pracyuye dlya svogo knigoprodavcya na fabrichnij manir ye produktivnim pracivnikom Milton stvoryuvav Zagublenij raj z tiyeyu zh neobhidnistyu z yakoyu shovkovichnij hrobak robit shovk Ce buv spravzhnij proyav jogo naturi Potim vin prodav svij tvir za 5 funtiv sterlingiv A lejpcizkij literator proletar sho fabrikuye za vkazivkoyu svogo vidavcya knigi ye produktivnim pracivnikom tomu sho jogo virobnictvo iz samogo pochatku pidporyadkovano kapitalu i vidbuvayetsya tilki dlya zbilshennya vartosti cogo kapitalu Govoryachi pro mistectvo v cilomu priblizno analogichnu tendenciyu vidznachav Pitirim Sorokin u seredini XX stolittya Yak komercijnij tovar dlya rozvag mistectvo vse chastishe kontrolyuyetsya torgovelnimi dilkami komercijnimi interesami j viyannyami modi Podibna situaciya tvorit iz komercijnih dilkiv vishih ciniteliv krasi primushuye hudozhnikiv pidkoryatisya yihnim vimogam sho nav yazuyutsya na dodachu cherez reklamu j inshi zasobi masovoyi informaciyi M Pahter ta Ch Lendri viznachayut kardinalni zmini v diyalnosti kulturnih institutiv inspirovanih masovoyu kulturoyu Suchasni tendenciyi mayut kumulyativnij harakter i vzhe prizveli do stvorennya kritichnoyi masi zmin sho torknulisya samoyi osnovi zmistu j diyalnosti kulturnih institutiv Do najbilsh znachimih z nih na nash poglyad nalezhat komercializaciya kulturi demokratizaciya rozmivannya granic yak u dilyanci znannya tak i v dilyanci tehniki a takozh perevazhna uvaga do procesu a ne do zmistu Vzayemovidnoshennya z inshimi formami kulturiMasova ta populyarna kultura U ryadi dzherel ponyattya masovoyi kulturi ta populyarnoyi kulturi podayutsya yak sinonimi zokrema G Gens viriznyaye tri formi kulturi elitarnu narodnu i populyarnu masovu angl mass popular Natomist britanskij doslidnik D Makkuejl vidriznyayuchi termin populyarne vid najshirshe vzhivanogo masove vkazuye na te sho populyarna kultura ce kultura yaka ne pretenduye na masovist bukvalno ce kultura yaka populyarna v riznih prosharkah suspilstva Na dumku R I Bezugloyi vid masovoyi kulturi populyarnu vidriznyaye vidsutnist yiyi pochatkovoyi oriyentaciyi na vklyuchennya ostannoyi v komercijnu industriyu ta prirodna a ne osoblivim chinom sintezovana populyarnist Populyarna kultura perebuvaye blizhche nizh masova do zrazkiv movi idealiv narodnoyi kulturi bilsh realno vidobrazhaye mifi ta oriyentiri narodnoyi svidomosti Razom z tim masova kultura vidriznyayetsya vid narodnoyi svoyeyu monofunkcionalnistyu yaksho narodna kultura vistupaye yak sposib peredachi socialno znachushogo dosvidu ye mehanizmom socializaciyi ta regulyaciyi a takozh rekreativnim mehanizmom vikonuye obryadovi funkciyi to populyarna kultura vistupaye perevazhno yak kultura dozvillya en zaznachaye sho Masovu kulturu chasto ototozhnyuyut z populyarnoyu Znachnoyu miroyu ce slushno ale bilsh zasadnichim i tochnim ye vikoristannya terminu masova kultura Vona ye viklyuchno i bezposeredno produktom masovogo spozhivannya yak zhuvalna guma Vreshti j vitvir visokoyi kulturi buvaye inkoli populyarnim hocha traplyayetsya ce vse ridshe Masova ta elitarna kultura U pracyah filosofiv XX stolittya ponyattya masovoyi j elitarnoyi kulturi traktuyutsya yak protilezhni i pov yazani z koncepciyeyu podilu suspilstva na elitu i masi Hose Ortega i Gasset sformulyuvav vidomij pidhid do strukturizaciyi za oznakami tvorchoyi potenciyi suspilstvo podilyayetsya na tvorchu elitu yaka prirodno stanovit menshu chastinu suspilstva i na masu sho kilkisno perevazhaye Vidpovidno vinikaye protistavlennya kulturi eliti elitarnoyi kulturi kulturi masi masovij kulturi Analogichno Artur Shopengauer podilyav lyudej na dva tipi lyudej geniya sho mayut osoblivu zdatnist do estetichnogo svitospoglyadannya i hudozhno tvorchoyi diyalnosti i lyudej koristi sho zoriyentovani zdebilshogo na praktichnu utilitarnu diyalnist Na cih zhe poziciyah vistupaye Gans Georg Gadamer na dumku yakogo neminuche she chitkishe rozmezhuvannya mizh masoyu i timi nebagatma po spravzhnomu tvorchimi talantami yaki isnuvatimut z masoyu poruch u chasi Dvajt Makdonald vvazhaye sho masova kultura z yavilasya yak parazitichna rakova puhlina na tili kulturi visokoyi Vtorinnist masovoyi kulturi pidkreslyuye i Klement Grinberg na dumku yakogo umovoyu isnuvannya masovoyi kulturi ye dostup do visokoyi dozriloyi kulturnoyi tradiciyi vidkrittya i dosyagnennya yakoyi vona vikoristovuye u svoyih cilyah Polskij doslidnik V Dashkevich porivnyuye masovu i elitarnu kulturu z guseniceyu i listyam vvazhayuchi sho masova pidrivaye elitarnu nichogo ne dayuchi vzamin Ce tverdzhennya z yakim ne pogodzhuyutsya ukrayinski doslidniki sprostovuyut taki proyavi elitarnoyi kulturi yaki cituyut u svoyih tvorah materiali masovoyi kulturi demonstruyuchi zvorotni zv yazki mizh nimi Na mizhnarodnij vistavci u Veneciyi u 1964 roci odin zasnovnikiv pop artu Robert Raushenberg otrimav Velikij priz za robotu de haotichno spivstavlyalis fragmenti zobrazhen reprodukciyi kartin litaki avtomobili ta in Cya produkciya masovoyi kulturi yak iz yashika Pandori rinula v solidni vistavkovi zali Protistavlennya elitarnoyi i masovoyi kultur figuruye i v pracyah suchasnih ukrayinskih kulturologiv Napriklad V V Pantaliyenko zaznachaye Yaksho produkti masovoyi kulturi funkcionuyut yak rinkovi tovari i zverneni do vsih to produkti kulturi elitarnoyi pidkresleno ezoterichni zrozumili daleko ne kozhnomu Yaksho masova kultura udavano optimistichna to elitarna najchastishe gliboko pesimistichna V ryadi dzherel odnak zasvidchuyetsya pereglyad koncepciyi protistavlennya elitnogo i masovogo Napriklad S S Rusakov zaklikaye fiksuvati uvagu ne na estetichnij abo moralnij ocinci masovoyi kulturi a na yiyi viznachenni yak tehnologiyi virobnictva kulturnogo produktu Masova i narodna kultura Yak ukrayinski tak i zahidni naukovci protistavlyayut masovu kulturu nacionalnij i vbachayut v yiyi poshirenni zagrozu dlya ostannoyi Napriklad Dvajt Makdonald zaznachaye sho yaksho narodna kultura rozkvitala vidgorodzhena murom vid kulturi elit suchasna masova kultura cej mur brutalno znishila vidkrivshi masam dostup do spotvorenoyi elitnoyi kulturi Polski doslidniki protistavlyayuchi narodnu kulturu masovij zaznachayut sho zmist narodnoyi kulturi zazvichaj buv prostim i zrozumilim zavdyaki blizkomu kontaktu mizh tvorcem i recipiyentom a vlastivoyu risoyu narodnoyi kulturi ye yiyi originalnist sho pohodit z yiyi vilnogo i spontannogo tvorennya Natomist masova kultura ye nav yazuvanoyu zverhu Yiyi producentami ye lyudi biznesu a recipiyent zazvichaj obmezhenij viborom mizh kupivleyu abo vidmovoyu vid pokupki Na dumku ukrayinskih kulturologiv masova kultura stala serjoznoyu zagrozoyu dlya nacionalnoyi samobutnoyi ukrayinskoyi kulturnoyi tradiciyi zagrozhuye vtratoyu duhovnosti pereshkodzhaye zberezhennyu kulturnoyi samobutnosti formuye nacionalnij nigilizm stvoryuye umovi za yakih mozhliva vidmova vid svoyeyi nacionalnosti znecinennya vlasnih nacionalnih cinnostej Na dumku G Lozko nejtralizaciya negativnogo vplivu masovoyi kulturi na formuvannya nacionalnoyi samosvidomosti polyagaye u vihovanni nacionalnogo imunitetu uminnya dati vidsich chuzhomu zokrema vidmovitisya vid chuzhih cinnostej navchitisya vidriznyati svoye vid ridnogo Div takozhVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Masova kulturaPopmuzika Subkultura Kontrkultura Elitarna kultura Mass ObservejshnLiteraturaV Kryuchkova Pro deyaki koncepciyi masovoyi kulturi Vsesvit Kiyiv 1976 1 Stor 161 167 Andrej Kukarkin Massovaya kultura istoki i sledstviya Rovesnik Moskva 1973 4 S 16 17 ros Ya Lyubivij Masova kultura Filosofskij enciklopedichnij slovnik V I Shinkaruk gol redkol ta in Kiyiv Institut filosofiyi imeni Grigoriya Skovorodi NAN Ukrayini Abris 2002 S 365 742 s 1000 ekz BBK 87ya2 ISBN 966 531 128 X Vadim Skuratovskij Z notatok pro masovu kulturu Vsesvit Kiyiv 1976 9 Stor 162 170 N Musienko P Yakovenko E Golub Burzhuaznaya massovaya kultura novye vremena starye problemy Kiev Mistectvo 1988 204 s ISBN 5 7715 0037 2 ros V Bushanskij Kultura masova Politichna enciklopediya Redkol Yu Levenec golova Yu Shapoval zast golovi ta in K Parlamentske vidavnictvo 2011 s 380 ISBN 978 966 611 818 2 Dzhon Stori Teoriya kulturi ta masova kultura Harkiv Akta 2005 360 s S V Kopilova Do pitannya pro vpliv masovoyi kulturi na ekzistencialne pole lyudini Grani 2007 4 Stor 78 85 Socialni praktiki masovoyi kulturi identifikacijnij diskurs monografiya O B Sinkevich Lviv nac un t im I Franka Lviv LNU im I Franka 2015 359 c Bibliogr s 330 359 PrimitkiRusakov S S Masova ta populyarna kultura spilne ta vidminne Gileya naukovij visnik Zbirnik naukovih prac K 2011 Vipusk 49 7 2011 D Strinati Wprowadzenie do kultury popularnej przel W J Burszta Poznan 1998 s 21 Wojciech Daszkiewicz Charakterystyka kultury masowej 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Cyliwizacja 2010 nr 33 s 55 65 Bezugla R I Masova ta populyarna kultura do problemi spivvidnoshennya ponyat Kultura i suchasnist almanah K Milenium 2010 2 Bezugla R I Masova kultura aksiologichni osnovi Kulturno mistecke seredovishe tvorchist ta tehnologiyi Zb materialiv chetvertoyi mizhnarodnoyi naukovo tvorchoyi konferenciyi 11 12 listopada 2010 r K NAKKKiM 2010 s 6 7 Asyeyeva O A Destruktivnij vpliv masovoyi kulturi v kulturotvorchomu opanuvanni suchasnih cinnostej ukrayinskoyi kulturi Intelekt Osobistist Civilizaciya temat zb nauk pr iz soc f zos probl Vip 9 golov red O O Shubin Doneck DonNUET 2011 s 22 27 Berezovaya L G Massovaya kultura konceptualizaciya ponyatiya L G Berezovaya Massovoe soznanie i massovaya kultura v Rossii istoriya i sovremennost M RGGU 2004 s 307 Marks K Teoriya pribavochnoj stoimosti IV tom Kapitalu V zbirniku K Marks F Engels ob iskusstve M 1957 Iskusstvo t I Sorokin P Chelovek Civilizaciya Obshestvo M Politizdat 1992 Pahter M Lendri Ch Kultura na perepute Kultura i kulturnye instituty v XXI veke M Klassika XXI 2003 S 40 Gans H J American Popular Culture and high Culture in a Changing Class Structure H J Gans Prospects An Annual of American Cultural Studies Cambridge 1985 Vol 10 P 4 McQuail D Mass Communication and Public Interest Towards Social Theory for Media Structure and Performance In Cmwley D Mitehell D Communication Theory Today Polity Press 1994 P 241 254 D Macdonald Teoria kultury masowej w Antropologia kultury Zagadnienia i wybor tekstow red A Mencwel Warszawa 2005 s 543 Matvyeyeva L L Kulturologiya Tema 12 Masova ta elitarna kulturi 17 travnya 2012 u Wayback Machine Navch posibnik K Libid 2005 512 s D MacDonald s 544 C Greenberg Awangarda i kicz w tenze Kultura masowa przel i oprac Cz Milosz Paryz 1959 s 37 ros N Musienko P Yakovenko O Golub Burzhuazna masova kultura novi chasi stari problemi K Mistectvo 1988 st 170 171 ISBN 5 7715 0037 2 V V Pantaliyenko Problemi masovoyi ta elitarnoyi kulturi na suchasnomu etapi Naukovij visnik Nacionalnogo universitetu bioresursiv i prirodokoristuvannya Ukrayini zb nauk pr Vip 137 Kiyiv KNUBP 2009 Teoreticheskaya kulturologiya Pod red Razlogova K E M Ros ins t kulturologi 2005 A Kloskowska Kultura w Encyklopedia kultury polskiej XX wieku Pojecia i problemy wiedzy o kulturze red A Kloskowska Wroclaw 1991 s 42 43 Lozko G Nacionalni cinnosti na tli globalnogo haosu 25 kvitnya 2015 u Wayback Machine Slovo Prosviti 21 27 travnya 2 chervnya 2010 PosilannyaMasovist Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Buenos Ajres 1960 T 4 kn VII Literi Le Me S 928 929 1000 ekz Rozmezhuvannya mov Literaturoznavcha enciklopediya u 2 t avt uklad Yu I Kovaliv Kiyiv VC Akademiya 2007 T 2 M Ya S 338 Masova muzichna kultura Ukrayinska muzichna enciklopediya Gol redkol G Skripnik Kiyiv IMFE NANU 2011 T 3 L M S 331 332 Spravedlivist i masova kultura v suchasnomu suspilstvi 25 kvitnya 2015 u Wayback Machine