«Нахтіґаль» (нім. Battalion Ukrainische Gruppe Nachtigall) — перший з іноземних легіонів Вермахту. Разом з «Роландом» був одним із двох легіонів (батальйонів), створених у Німеччині до початку радянсько-німецької війни. У легіоні були переважно українці.
Нахтіґаль | |
---|---|
нім. Battalion Ukrainische Gruppe Nachtigall | |
![]() | |
На службі | 1941 |
Країна | |
Вид | |
Тип | піхота |
Роль | розвідка |
Чисельність | батальйон |
Прізвиська | Соловей |
Війни/битви | Друга світова війна |
![]() |
Вояки легіону вважали, що німецька військова підготовка та досвід допоможуть їм у здобутті незалежності України[]. Більшість учасників легіону після його розпаду в 1942 році стали провідними діячами в УПА.
Історичне тло
Формування підрозділу спеціального призначення «Бранденбурґ-800» почалось ще до війни гітлерівської Німеччини проти сталінського Радянського Союзу. Спочатку був спеціальним батальйоном, який у 1940 році став полком спеціального призначення «Бранденбурґ-800», а потім у 1943 році — дивізією «Бранденбурґ». Це не було звичайне військо, а спеціальне об'єднання диверсантів, сформоване з осіб кондотьєрів ненімецьких національностей, із тих країн, проти яких гітлерівці готували агресію. Так, перший батальйон, дислокований у Бранденбурзі (іменем якого і названо весь полк та дивізію спеціального призначення), був сформований з представників народностей Східної Європи (в основному територій СРСР) і призначений для війни на «східному напрямку» (до нього і був приписаний батальйон «Нахтіґаль» для вишколу в Нойгаммері і наступу на Львів); другий батальйон дислокувався в Дюрені (Рейнська область) і складався з ельзасців, французів, бельгійців і голландців; третій батальйон був розквартирований у Бадені (поблизу Відня) і призначений для операцій на півдні, в країнах Південно-Східної Європи (до нього, якраз, і був приписаний спеціальний батальйон «Роланд»). При цьому роти, батальйони, а потім полки цього формування за кількістю значно, а то й у кілька разів, переважали звичайні нормативи комплектування.
М. Прокоп зауважує, що всі західноукраїнські націоналістичні партії та організації «чекали на війну», як на нагоду «для розгорнення боротьби за незалежність. А оскільки єдиною… силою, яка прагнула до зміни „статус кво“, і мала для цього засоби, сили, була Німеччина, то на неї розраховували всі українські політичні групи…»
Створення українських військових частин у складі вермахту було пов'язано з намаганням керівництва ОУН мати свої власні збройні формування. Керівництво Організації українських націоналістів надіялося, що ці підрозділи стануть ядром майбутньої української армії і гарантом створення незалежної суверенної Української держави. А німці мали власні цілі — використати українців як інформаторів і перекладачів, а також для виконання карально-поліцейських функцій.
На початку 1941 року ОУН(б) через Ріхарда Ярого встановила контакт з представниками ОКВ — адміралом Канарісом і генералом Браухічем. Українські націоналісти виставили такі умови:
- збройні загони українців в політичному відношенні підкоряються ОУН(б);
- присягу вони дають не Третьому рейху або особисто фюреру Адольфу Гітлеру, а Україні і ОУН;
- завдання цих частин — боротьба проти радянської влади і створення передумов для відновлення незалежної української держави;
- після створення Української Держави вони стануть основою української національної армії.
У березні 1941 року представники ОКВ погодилися з умовами ОУН, проте досягнута між сторонами домовленість мала тільки неформальний характер, тому що була укладена без відома вищого керівництва Третього Рейху. ОКВ дало згоду навчити близько 700 українців, що склали два батальйони (так звані «Дружини українських націоналістів»). Підготовку батальйонів здійснював абвер, який, проте, не приєднав ці підрозділи до інших військових частин вермахту і не присвоїв їм відповідні порядкові номери, прийняті у вермахті. При цьому представники ОКВ також попередили керівництво ОУН про ймовірність зміни німецької національної політики стосовно українців.
Степан Бандера писав: «На початку 1941 року відкрилась можливість зробити при німецькій армії вишкіл двох українських відділів, приблизно в силу куреня». Бандера зазначав, що «військово-вишкільну працю» виконували в ОУН-бандерівців Роман Шухевич, Д. Грицай-Перебийніс та О. Гасин-Лицар.
Створення
Легіон був створений у Кракові у другій половині березня 1941 року зразу після II Великого збору ОУН (б). З числа добровольців відбір здійснював О. Луцький. Підготовка велись у трьох групах:
- коло 150 осіб — у м. Бранденбург;
- коло 100 осіб — у м. Криниця;
- коло 100 осіб — у Карпатах.
Згодом усі три групи з травня до середини червня 1941 проходили військову підготовку в м. Нойгамер, після чого батальйон був передислокований до радянського кордону. Чудове виконання маршових пісень під керівництвом Євгена Білинського спричинило до назви німцями батальйону — «Нахтіґаль» («Соловей»). Після запеклих перемовин з німецькою стороною батальйон склав присягу на вірність Україні і Поводові ОУН. Формування іншого батальйону — «Роланд» проводив Ріхард (Ріко) Ярий неподалік Відня.
Під час навчання спеціальний батальйон Абверу «Нахтіґаль» («Соловей») підпорядкували першому батальйону полку спеціального призначення «Бранденбург-800», який був підпорядкований (відділ Абверу, що займався здійсненням диверсій у стані противника). Політичним керівником батальйону (за документами — відповідальним за зв'язок з абвером) був обер-лейтенант Теодор Оберлендер (професор Кенігсберзького університету, спеціаліст з проблем СРСР), командиром батальйону з боку німців був обер-лейтенант Ганс-Альбрехт Герцнер, командиром батальйону з боку українців — капітан Роман Шухевич. Після закінчення навчання батальйон підпорядкували командуванню 52-го армійського корпусу, а 16.06.1941 перепідпорядкували командуванню 49-го армійського корпусу, якому було поставлене завдання підтримання порядку у Львові після зайняття.
«Нахтіґаль» і «Роланд» були не просто звичайними військовими формуваннями в складі Вермахту, а формуваннями Абверу спеціального призначення — для здійснення диверсійних акцій в стані противника. Для цієї мети вони і проходили військову підготовку в спеціальних школах для забезпечення виконання завдань. Є. Побігущий, керівник батальйону «Роланд», а потім 201-го шуцманшафт-батальйону, в своїх спогадах так і зазначає, що завданням загону було «вишукувати розробки совєтських частин і так забезпечувати запілля…».
Напад на Радянський Союз
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0yTDFOb2RXdG9aWFo1WTJoZmMzUmhiWEJmTWpBd055NXFjR2N2TWpBd2NIZ3RVMmgxYTJobGRubGphRjl6ZEdGdGNGOHlNREEzTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
18.06.1941 легіон «Нахтіґаль» був переміщений у Ряшів, звідки маршем пересувався через Панталовичі на Радимно, прибув 21.06.1941. 22 червня 1941 року о 3:15 легіон перейшов кордон через річку Сян коло села Валява. Легіон участі в боях не брав, хоча потрапив під артилерійський обстріл біля Рясної-Польської.
Львів
30 червня 1941 року о 04:30 1-й Бранденбурзький батальйон і 330 вояків батальйону «Нахтіґаль» увійшли до Львова. Дійшовши до Бригідської тюрми, вони побачили, що всі заарештовані, які були в тюрмі, уже вбиті співробітниками НКВС. Серед них і брат Романа Шухевича Юрій.
Батальйон захопив стратегічні пункти в центрі міста, в т.ч. радіостанцію, звідки було повідомлено про Акт відновлення Української державності. Такий розвиток подій не влаштовував командування, тому вже 1.07.1941 батальйон отримав наказ передати охорону порядку прибулій німецькій поліції.
Німці вимагали, щоб Акт був відкликаний. Коли Степан Бандера відмовився, то його заарештували. Два його брати Василь та Олександр теж були заарештовані і згинули в таборі Аушвіц.
Вінниця
7 липня Легіон покинув Львів і взяв напрям на Тернопіль, Проскурів та на Вінницю.
У Вінниці, дізнавшись про арешт Степана Бандери та уряду Ярослава Стецька, військовики вимагали їх звільнення.
Обидва спеціальні батальйони були відкликані з фронту 13 серпня і вивезені до Нойгамера.
Білорусь
У Нойгамері легіони «Нахтіґаль» та «Роланд» були ліквідовані, відмовників від підписування річного контракту (15 осіб) відправили у трудові табори.
21 жовтня 1941 року з учасників обидвох легіонів у Франкфурті-на-Одері був сформований 201-й Шуцманшафт-батальйон. На той момент в батальйоні нараховувалося 650 солдатів і старшин; командував українським формуванням майор Є. Побігущий, заступник командира — Р. Шухевич.
Бійцям батальйону надали нову німецьку форму і 16 березня 1942 року їх вислали до Білорусі під командування генерала Й. Якоба. Батальйон був розділений на 12 частин і охороняв територію 2400 км².
1 грудня 1942 року термін дії контракту скінчився і учасники легіону відмовилися присягати Адольфові Гітлеру. Батальйон перевезли до Львова, де офіцерів заарештували. Роману Шухевичу вдалося втекти. Німецька команда вимагала, щоб учасники переїхали до Любліна для створення нового батальйону. Ніхто з батальйону до Любліна не поїхав. Більшість учасників пішли у загони УПА.
Відомі старшини та вояки
- Брилевський Василь — майбутній командир загону ім. Хмельницького у ВО «Заграва» та начальник вишкільного відділу КВШ УПА-Захід.
- Василяшко Василь-«Перемога» — майбутній командир куреня «Галайда» і 12-го (Сокальського) Тактичного відтинку «Климів».
- Гудзоватий Петро — майбутній шеф штабу ВО «Тютюнник» та Східної ВО (з'єднані групи «44»).
- Ковальський Юліан — майбутній сотник УПА (посмертно). Перший начальник штабу УПА на Волині.
- Левицький Микола — майбутній шеф штабу Воєнної Округи УПА «Заграва», інспектор штабу УПА-Північ.
- Линда Остап — 1-й командир військової округи УПА ВО-2 «Буг».
- Олекса Луцький — організатор і командир Української Народної Самооборони та УПА-Захід.
- Мельник-«Хмара» Петро — майбутній командир куреня «Дзвони» і ТВ-21 «Гуцульщина».
- Москалюк Михайло-«Спартан» — один з останніх керівників Української Повстанської Армії, командир сотні УПА імені Михайла Колодзінського.
- Павлик Володимир — майбутній заступник командира і шеф штабу Воєнної округи УПА «Сян».
- Семак Матвій — майбутній організатор та перший командир сотні УПА «Рисі».
- Сидор-Шелест Василь — майбутній полковник УПА, командир оперативної групи УПА-Захід.
- Граф Ервайн фон Тун унд Гогенштайн — командир роти легіону.
- Федик Богдан-«Крук» — майбутній курінний Бережанського куреня, а згодом відділу «Лісовики», командир 18-го (Чортківського) ТВ «Стрипа».
- Харків Віктор-«Хмара» — майбутній командир ВО-1 «Башта».
- Шкітак Антін-«Омелян» — майбутній командир куреня УНС «Кривоніс ІІ».
- Шухевич Роман-«Чупринка» — майбутній Головнокомандувач УПА.
Висновки
Російський історик В. Чуєв звернув увагу на те, що, хоч легіон і був ліквідований, основна мета — військовий вишкіл та досвід 600 українців — була довершена. Ці досвідчені вояки стали ядром УПА.
С. Бандера писав: «Кінець ДУН таке: Роман Шухевич керував малою групою офіцерів, які не лише пройшли військовий вишкіл, але світло розуміли військову тактику. Найголовніше, вони мали уяву про значення організації, стратегії і тактики партизанської війни й методи, які німці вживали, коли воювали з партизанами. Це знання було дуже корисне у формації та дії УПА і в майбутніх конфліктах».
За час своєї короткої історії в батальйоні «Нахтіґаль» загинуло 39 вояків та були поранені 40.
Вивчення діяльності
Міжнародний трибунал у Нюрнберзі під час засідання 15 лютого 1946 року, спираючись на рапорт радянської Надзвичайної комісії для розслідування німецьких злочинів у Львові і районі Львова (документ № СССР-6/1), встановив, що страти — справа рук спеціальних загонів ґестапо та СД (IMT, німецьке видання, том 7, с. 540-541). Жодних матеріалів про участь у військових злочинах батальйону «Нахтіґаль» на Нюрнберзькому процесі немає.
Перші дослідження відносно вбивств у Львові були зроблені в 1945 році, і того ж року опубліковані в Києві у спеціальному виданні «Про злочинства німців на території Львівської області. Повідомлення надзвичайної Державної Комісії по встановленню і розслідуванню злочинств німецько-фашистських загарбників». У згаданій брошурі організаторами та виконавцями злочинів названо:
«Генерал-губернатор Польщі Франк, генерал-майор поліції Ляш, губернатор Галичини Вехтер, начальник поліції Кацман, гауштурмфюрер Ґебауер, гаупштурмфюрер СС Варцок, оберштурмфюрер СС Вільгауз, лейтенант СС Шейнбах, оберлейтенант СС Сіллер, штурмфюрер СС Райс, штурмфюрер Веске, оберштурмфюрери СС Рокіта, Урман, Шульц, оберлейтенант СС Векне, шарфюрер СС Колінко, шарфюрер СС Гейне, унтерштурмбанфюрер Гайніш, гауптштурбанфюрер СС Гжімік, шеф зондеркоманди №1005 Шерляк, гауптштурмбанфюрер Раух, шарфюрер СД Елітко, шарфюрер СД Прайс, керівник „бригади смерті“ Ейфель, шарфюрери СД Райс і Майєр, обервахместри СД Клік і Вольф, капітан Блют, майор Сідорен, майор Рох, обер фельдфебелі Міллер і Пер, комісари в справах євреїв Енґель, Зейс, Укварт, Леонард, шарфюрери СС Еріх, Хан, Блюм, Верет, Біттерман та ін.».
Результати діяльності цієї комісії перевірялися й були підтверджені Міжнародним трибуналом у Нюрнберзі на засіданнях 15 лютого і 30 серпня 1946 р. Зокрема, головний обвинувач з радянського боку, генеральний прокурор Р. А. Руденко, виступаючи на процесі, заявив:
«Загони гестапівців ще до захоплення Львова мали складені за наказом німецького уряду списки найвидатніших представників інтелігенції, призначених до знищення. Одразу після захоплення міста Львова почалися масові арешти і розстріли».
У цьому ж виступі зазначалося:
«Вбивства радянських громадян здійснювалися не випадковими бандитськими групами німецьких офіцерів і солдатів, а згідно із затвердженими планами німецькими військовими з'єднаннями, поліцією та СС».
Інший радянський прокурор, Л. Смирнов звернув увагу на те, що німці вбивали людей за списками, підготовленими заздалегідь. Після закінчення Другої Світової війни батальйоном «Нахтіґаль» ніхто не цікавився крім українців, аж раптом у 1959 р. зайшла зміна.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTDA5aVpYSnNZVzVrWlhJeExtcHdaeTh4T1Rod2VDMVBZbVZ5YkdGdVpHVnlNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Радянські звинувачення почалися 5 вересня 1959 р. зі статтею в газеті «Радянська Україна», де зазначалося, що бандерівська акція перших днів окупації Львова була широкомасштабна і доволі відчайдушна: від проголошення «Акту 30 червня» до кривавого побоїща по винищенню радянських активістів, представників польської інтелігенції та єврейського населення. Вони стверджували, що керував цією акцією Микола Лебедь — шеф служби безпеки ОУН, а дещо пізніше — провідник всієї ОУН у краї. Його підручними стали: його заступник по службі безпеки ОУН Євген Врецьона, та керівник крайової екзекутиви ОУН-б «Легенда» (Іван Климів), лейтенант гестапо Я. Мороз та керівники «Нахтіґалю» Т. Оберлендер, А. Герцнер і Роман Шухевич.
Східно-німецькі звинувачення почалися в 1959 році, коли професор Берлінського університету і політичний діяч НДР на прес-конференції в Берліні 22 жовтня 1959 р. звинуватив боннського міністра Т. Оберлендера в тому, що з 1 по 6 липня 1941 р. абверівці із «Нахтіґалю», керованого Оберлендером, Герцнером та Шухевичем, спільно з брандербуржцями, фельджандармами і боївкарями крайової екзекутиви ОУН-б, знищили у Львові 3 тисячі осіб, в основному радянських активістів, євреїв і поляків, серед них понад 70 відомих вчених і діячів культури.
У Східній Німеччині була створена комісія, де виступали 19 свідків, з яких лише 3 коли-небудь були у Львові. З їх свідчень було видано книжку «Правда про Оберлендера» . Добре організована кампанія призвела до відставки Т. Оберлендера. Проте німецький трибунал не знайшов жодних підстав, щоб його звинуватити (Der Fall Oberländer, Tübingen-Neckar, 1962).
Західнонімецькі судді переглянули звинувачення, і 6 квітня 1960 р. в Людвіґзбурзі дійшли до висновку, що хоч учасники батальйону «Нахтіґаль» знали про вбивства 5000 українців у львівських тюрмах співробітниками НКВС, і що між ними були родичі солдатів батальйону, вони тримали сувору та зразкову дисципліну. 232 свідки виступали, і казали, що обвинувачення були неправдиві.
У 1966 році прокуратура Гамбургу на прохання уряду ПНР провела своє розслідування у справі вбивства польських громадян у Львові 3 — 4 липня 1941 р. Було встановлено, що злочин здійснили за наказом бригаденфюрера СС Шенгарта. Оберлендер і батальйон Нахтігаль були реабілітовані.
Звинувачення проти Оберлендера та легіону «Нахтіґаль» були створені КДБ як спроба компромату міністра Теодора Оберлендера. В той же час була пущена чутка, що і Оберлендер пов'язаний з убивством Степана Бандери в Мюнхені.
Єврейські звинувачення повторюють матеріали, створені в 1959 р. Центр імені Симона Візенталя вважає, що між 30 червня та 3 липня 1941 р. батальйон «Нахтіґаль» брав участь у каральних акціях проти євреїв міста Львова. Енциклопедія Голокосту пише, що понад 4000 євреїв було знищено в ці дні. Енциклопедія далі стверджує, що батальйон також брав участь у погромах проти євреїв у Золочеві та у Вінниці.
Польські публіцисти та історики в 50-70-ті роки звинуватили солдатів «Нахтіґалю» у каральних акціях перших днів окупації Львова, де були вбиті польські професори, колишній польський прем'єр міністр Казимир Бартель, Тадеуш Бой-Желенський та інші.
З доповіді Миколи Лебедя під назвою «З діяльности референтури зовнішніх зв'язків ОУН і Генерального Секретаріяту Закордонних справ УГВР», виголошеної 7 травня 1960 року в Нью-Йорку:
«Цього року комуністична Москва повела широку клеветницьку акцію довкола куреня «Нахтігаль». «...» Я хочу ствердити наступне: Курінь не мав жодного відношення до будь-яких терористичних актів у Львові чи де-небудь інде в місцях його постою. «...» В основному курінь був призначений ОУН на те, щоб частина його членів мала змогу дістатися цим шляхом в Україну, взяти участь у війні і заманіфестувати українські цілі, а при тому посередньо з’ясувати фактичне становище гітлерівської Німеччини до визвольної боротьби українського народу. Члени куреня мали виразні вказівки, що їх участь в боротьбі в німецькій армії можлива виключно на теренах України і за відновлення української незалежности чи, як тоді означувалося, за Українську Самостійну Соборну Державу. Сьогодні можна тільки ствердити, що всі члени куреня з честю виконали ці завдання і велика більшість їх упали в боротьбі, як члени та командири УПА."
Російські історики свідчать що:
«30-го червня німецька адміністрація почала масові репресії. Командир айнзацгрупи СС Доктор Рауш інкримінував смерть євреїв до НКВС, і це стало поштовхом до терору проти поляків та євреїв у Львові. У вбивствах євреїв брали участь айнзацгрупа під командування brigadeerfuhrer SS Karl Eberhard Schenhardt. Інші учасники під командування H. Kruger та W. Kutshman 4 липня вбили 23 польських професори та їх родини. 11 липня ще двоє були вбиті, між ними і колишній прем'єр міністр Польщі професор Бартель».
Світова думка. Міжнародна комісія, котра провела самостійний огляд звинувачення, була створена в Гаазі в Нідерландах в 1959 р. Головами комісії були чотири анти-гітлерівські активісти: норвезький юрист Hans Cappelen, колишній міністр зовнішніх зв'язків Данії та президент данського парламенту Ole Bjørn Kraft, голландський соціаліст Karel van Staal, бельгійський професор права Flor Peeters, та швейцарський юрист та член парламенту Kurt Scoch. Після роботи з 232 українськими свідками в листопаді 1959 — березні 1960, комісія переконалася, що звинувачення проти легіону «Нахтіґаль» та проти Федерального міністра Оберлендера не мають підстав"
У 1975 р. Доктор де Заяс (отримав юридичну освіту в Гарварді, та докторат з історії в Ґеттінґені) знайшов 226 томів неоприлюднених документів про роботу Німецької військової прокуратури з 1939—1945 рр. Висновки відносно матеріалів були надруковані в праці «The Wehrmacht War Crimes Bureau, 1939—1945», яка була видана Університетом Невади в США (University of Nevada Press Maine, 2000). Це остаточно дало змогу відбити звинувачення щодо участі українців у вбивстві 5-6 тисяч євреїв у Львові в червні 1941 р..
Де Заяс пише:
«В ранні години 30 червня 1941 польсько-українське місто Львів було окуповане 1-ю гірською дивізією 49-го військового корпусу німецької армії. Мало було спротиву, бо радянські війська вже покинули регіон. Служба розвідки 49-го корпусу в першому рапорті того ж самого дня писала: „Згідно з інформацією майора Гайнца, командира батальйону полку 800, у львівських тюрмах було знайдено тисячі жорстоко вбитих людей. Першій та четвертій гірським дивізіям наказано знайти журналістів та фотографів, щоби описати ці жорстокості. Головний військовий суддя корпусу та офіцер зв'язку Міністерства закордонних справ при командуванні 17-ї армії були відряджені до Львова для проведення ретельного розслідування“»
Однією зі значних організацій, яка брала участь в дослідженні, було українське відділення Червоного Хреста. 7 липня 1941 р. воно у зверненні до німецької адміністрації міста писало:
«Понад 4000 трупів було знайдено у львівських тюрмах … важко описати умови, в яких було знайдено ці трупи … Ми стурбовані долею українців, які ув’язнені в інших концентраційних таборах Радянського Союзу. Український Червоний Хрест просить повідомити цивілізований світ по радіо про ці знущання. Особливо ми просимо швейцарське, шведське та нідерландське товариства Червоного Хреста взяти активну участь, щоб захистити життя, щоб врятувати тих, яких ще можна».
Українська сторона свідчить, що звинувачення в сторону легіону не були обґрунтовані, і що учасники легіону були зайняті проголошенням акту відновлення української державності.
У лютому 2008 р. представник архіву Служби безпеки України Олександр Іщук пред'явив документи, які свідчать, що ОУН не брала участі в каральних акціях проти населення Львова в липні 1941 р. Того ж самого місяця українське товариство «Меморіал» представило раніше засекречені документи відносно діяльність легіону «Нахтіґаль».
Фільмографія
- «У темряві» — Німеччина, Канада, Польща. Події відбуваються 1941 року у Львівському ґетто й показують вигадані спроби поляків захищати євреїв попри реальну їхню першість у погромах. Українці ж показані як пособники нацистів, зокрема українці з батальйону Нахтіґаль, який насправді на той час вже покинув Львів.
Відзнака ДУН
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WlM5bE5pOGxSREFsT1RjbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREVsT0RjbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRmZKVVF3SlRrMEpVUXdKVUV6SlVRd0pUbEVMbXB3Wnk4eE1EQndlQzBsUkRBbE9UY2xSREFsUWtRbFJEQWxRakFsUkRFbE9EY2xSREFsUWtVbFJEQWxRa0ZmSlVRd0pUazBKVVF3SlVFekpVUXdKVGxFTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У 1941 році у Німеччині для вояків обох батальйонів ДУН було виготовлено спеціальний нагрудний знак з тризубом у лавровому вінку та написом «ОУН — ДУН 1941».
Примітки
- Abbot, Peter. Ukrainian Armies 1914-55, p. 47. Osprey Publishing, 2004.
- І. К. Патриляк. Військова діяльність ОУН(Б) у 1940—1942 роках. — Університет імені Шевченка Ін-т історії України НАН України Київ, 2004 (No ISBN) с. 271-278
- Gutman, Israel. «Nachtigall Battalion [ 12 лютого 2008 у Wayback Machine.]». Encyclopedia of the Holocaust. Macmillan Publishing Company: New York, 1990.
- . Архів оригіналу за 6 лютого 2008. Процитовано 18 лютого 2008.
- В.Масловський «Чи був український націоналізм фашизмом?» з посиланням на «Енциклопедія українознавства. Словникова частина. Париж — Нью-Йорк, 1966. № 5. С 1725».
- Ткаченко С. Повстанческая армия: тактика борьбы Глава 5. Борьба противника с украинским движением сопротивления.
- ГДА СБУ. - Ф. 5. - Спр. 67418. - Т. 1. - Арк. 228.
- Кальба Мирослав. «Нахтігаль» в запитаннях і відповідях. — Львів: Галицька видавнича спілка, 2008. — С. 65—66.
- Кальба Мирослав. «Нахтігаль» в запитаннях і відповідях. — Львів: Галицька видавнича спілка, 2008. — С. 49—50.
- . Архів оригіналу за 13.02.2009. Процитовано 01.06.2008.
- Патриляк І.К. Військова діяльність ОУН(Б) у 1940–1942 роках. — С. 299.
- ГДА СБУ. - Ф. 5. - Спр. 67418. - Т. 1. - Арк. 233.
- Патриляк І.К. Військова діяльність ОУН(Б) у 1940–1942 роках. — С. 304.
- * Чуев Сергей Украинский легион — Москва, 2006 с.184
- * RUSSIAN: Chuyev, Sergei Ukrainskyj Legion — Moskva, 2006 p. 184
- . Архів оригіналу за 5 лютого 2011. Процитовано 18 лютого 2008.
- Цитовано за виданням з посиланням на с. 32–33 зазначеного видання
- Нюрнбергский процесс над главными немецкими военными преступниками. Сборник материалов в семи томах. Под редакцией Р. А. Руденко. — М.: Госюриздат, 1957. — Т. 4. — С. 66, 67.
- The Lviv Massacre
- Організація українських націоналістів і Українська повстанська армія. Фаховий висновок робочої групи істориків при урядовій комісії з вивчення діяльності ОУН і УПА (укр.) . Київ: Наукова Думка. 2005. с. 8. ISBN .
- Злочини комуністичної Москви в Україні вліті 1941. — Нью-Йорк : Видавництво «Пролог», 1960. — 86 с.
- * RUSSIAN: Chuyev, Sergei Ukrainskyj Legion — Moskva, 2006 p. 180
- LembergNKWEmassacres
- . Архів оригіналу за 17 червня 2010. Процитовано 18 лютого 2008.
- . Архів оригіналу за 1 лютого 2014. Процитовано 18 січня 2014.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Я. Семотюк. Українські військові відзнаки. — Торонто, 1991. — С. 39.
Джерела та література
- І. К. Патриляк. Нахтігаль // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2010. — Т. 7 : Мл — О. — С. 231. — .
- Kalba M. «Nachtigal». Ukrainski Batalion 1941 r.. — Detroit: Wydawnictwo Druzyny Ukraińskich Nacjonalistów, 1995. — 133 s.
- Чуев С. Украинский легион. — Москва, 2006.
- Ukrainians in the military during WWII
- .
- .
- .
- .
- .
- .
- М. Лебедь. До зв'язків ОУН-Бандери з німецьким військом (ч. 3).
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Nahtigal nim Battalion Ukrainische Gruppe Nachtigall pershij z inozemnih legioniv Vermahtu Razom z Rolandom buv odnim iz dvoh legioniv bataljoniv stvorenih u Nimechchini do pochatku radyansko nimeckoyi vijni U legioni buli perevazhno ukrayinci Nahtigalnim Battalion Ukrainische Gruppe NachtigallNa sluzhbi1941Krayina Tretij RejhVid Vermaht Abver TippihotaRolrozvidkaChiselnistbataljonPrizviskaSolovejVijni bitviDruga svitova vijnaMediafajli na Vikishovishi Voyaki legionu vvazhali sho nimecka vijskova pidgotovka ta dosvid dopomozhut yim u zdobutti nezalezhnosti Ukrayini neyakisne dzherelo Bilshist uchasnikiv legionu pislya jogo rozpadu v 1942 roci stali providnimi diyachami v UPA Istorichne tloFormuvannya pidrozdilu specialnogo priznachennya Brandenburg 800 pochalos she do vijni gitlerivskoyi Nimechchini proti stalinskogo Radyanskogo Soyuzu Spochatku buv specialnim bataljonom yakij u 1940 roci stav polkom specialnogo priznachennya Brandenburg 800 a potim u 1943 roci diviziyeyu Brandenburg Ce ne bulo zvichajne vijsko a specialne ob yednannya diversantiv sformovane z osib kondotyeriv nenimeckih nacionalnostej iz tih krayin proti yakih gitlerivci gotuvali agresiyu Tak pershij bataljon dislokovanij u Brandenburzi imenem yakogo i nazvano ves polk ta diviziyu specialnogo priznachennya buv sformovanij z predstavnikiv narodnostej Shidnoyi Yevropi v osnovnomu teritorij SRSR i priznachenij dlya vijni na shidnomu napryamku do nogo i buv pripisanij bataljon Nahtigal dlya vishkolu v Nojgammeri i nastupu na Lviv drugij bataljon dislokuvavsya v Dyureni Rejnska oblast i skladavsya z elzasciv francuziv belgijciv i gollandciv tretij bataljon buv rozkvartirovanij u Badeni poblizu Vidnya i priznachenij dlya operacij na pivdni v krayinah Pivdenno Shidnoyi Yevropi do nogo yakraz i buv pripisanij specialnij bataljon Roland Pri comu roti bataljoni a potim polki cogo formuvannya za kilkistyu znachno a to j u kilka raziv perevazhali zvichajni normativi komplektuvannya M Prokop zauvazhuye sho vsi zahidnoukrayinski nacionalistichni partiyi ta organizaciyi chekali na vijnu yak na nagodu dlya rozgornennya borotbi za nezalezhnist A oskilki yedinoyu siloyu yaka pragnula do zmini status kvo i mala dlya cogo zasobi sili bula Nimechchina to na neyi rozrahovuvali vsi ukrayinski politichni grupi Stvorennya ukrayinskih vijskovih chastin u skladi vermahtu bulo pov yazano z namagannyam kerivnictva OUN mati svoyi vlasni zbrojni formuvannya Kerivnictvo Organizaciyi ukrayinskih nacionalistiv nadiyalosya sho ci pidrozdili stanut yadrom majbutnoyi ukrayinskoyi armiyi i garantom stvorennya nezalezhnoyi suverennoyi Ukrayinskoyi derzhavi A nimci mali vlasni cili vikoristati ukrayinciv yak informatoriv i perekladachiv a takozh dlya vikonannya karalno policejskih funkcij Na pochatku 1941 roku OUN b cherez Riharda Yarogo vstanovila kontakt z predstavnikami OKV admiralom Kanarisom i generalom Brauhichem Ukrayinski nacionalisti vistavili taki umovi zbrojni zagoni ukrayinciv v politichnomu vidnoshenni pidkoryayutsya OUN b prisyagu voni dayut ne Tretomu rejhu abo osobisto fyureru Adolfu Gitleru a Ukrayini i OUN zavdannya cih chastin borotba proti radyanskoyi vladi i stvorennya peredumov dlya vidnovlennya nezalezhnoyi ukrayinskoyi derzhavi pislya stvorennya Ukrayinskoyi Derzhavi voni stanut osnovoyu ukrayinskoyi nacionalnoyi armiyi U berezni 1941 roku predstavniki OKV pogodilisya z umovami OUN prote dosyagnuta mizh storonami domovlenist mala tilki neformalnij harakter tomu sho bula ukladena bez vidoma vishogo kerivnictva Tretogo Rejhu OKV dalo zgodu navchiti blizko 700 ukrayinciv sho sklali dva bataljoni tak zvani Druzhini ukrayinskih nacionalistiv Pidgotovku bataljoniv zdijsnyuvav abver yakij prote ne priyednav ci pidrozdili do inshih vijskovih chastin vermahtu i ne prisvoyiv yim vidpovidni poryadkovi nomeri prijnyati u vermahti Pri comu predstavniki OKV takozh poperedili kerivnictvo OUN pro jmovirnist zmini nimeckoyi nacionalnoyi politiki stosovno ukrayinciv Stepan Bandera pisav Na pochatku 1941 roku vidkrilas mozhlivist zrobiti pri nimeckij armiyi vishkil dvoh ukrayinskih viddiliv priblizno v silu kurenya Bandera zaznachav sho vijskovo vishkilnu pracyu vikonuvali v OUN banderivciv Roman Shuhevich D Gricaj Perebijnis ta O Gasin Licar StvorennyaLegion buv stvorenij u Krakovi u drugij polovini bereznya 1941 roku zrazu pislya II Velikogo zboru OUN b Z chisla dobrovolciv vidbir zdijsnyuvav O Luckij Pidgotovka velis u troh grupah kolo 150 osib u m Brandenburg kolo 100 osib u m Krinicya kolo 100 osib u Karpatah Zgodom usi tri grupi z travnya do seredini chervnya 1941 prohodili vijskovu pidgotovku v m Nojgamer pislya chogo bataljon buv peredislokovanij do radyanskogo kordonu Chudove vikonannya marshovih pisen pid kerivnictvom Yevgena Bilinskogo sprichinilo do nazvi nimcyami bataljonu Nahtigal Solovej Pislya zapeklih peremovin z nimeckoyu storonoyu bataljon sklav prisyagu na virnist Ukrayini i Povodovi OUN Formuvannya inshogo bataljonu Roland provodiv Rihard Riko Yarij nepodalik Vidnya Pid chas navchannya specialnij bataljon Abveru Nahtigal Solovej pidporyadkuvali pershomu bataljonu polku specialnogo priznachennya Brandenburg 800 yakij buv pidporyadkovanij viddil Abveru sho zajmavsya zdijsnennyam diversij u stani protivnika Politichnim kerivnikom bataljonu za dokumentami vidpovidalnim za zv yazok z abverom buv ober lejtenant Teodor Oberlender profesor Kenigsberzkogo universitetu specialist z problem SRSR komandirom bataljonu z boku nimciv buv ober lejtenant Gans Albreht Gercner komandirom bataljonu z boku ukrayinciv kapitan Roman Shuhevich Pislya zakinchennya navchannya bataljon pidporyadkuvali komanduvannyu 52 go armijskogo korpusu a 16 06 1941 perepidporyadkuvali komanduvannyu 49 go armijskogo korpusu yakomu bulo postavlene zavdannya pidtrimannya poryadku u Lvovi pislya zajnyattya Nahtigal i Roland buli ne prosto zvichajnimi vijskovimi formuvannyami v skladi Vermahtu a formuvannyami Abveru specialnogo priznachennya dlya zdijsnennya diversijnih akcij v stani protivnika Dlya ciyeyi meti voni i prohodili vijskovu pidgotovku v specialnih shkolah dlya zabezpechennya vikonannya zavdan Ye Pobigushij kerivnik bataljonu Roland a potim 201 go shucmanshaft bataljonu v svoyih spogadah tak i zaznachaye sho zavdannyam zagonu bulo vishukuvati rozrobki sovyetskih chastin i tak zabezpechuvati zapillya Napad na Radyanskij SoyuzMarka sho zobrazhuye komandira Nahtigalya Romana Shuhevicha z nagodi jogo 100 richchya 18 06 1941 legion Nahtigal buv peremishenij u Ryashiv zvidki marshem peresuvavsya cherez Pantalovichi na Radimno pribuv 21 06 1941 22 chervnya 1941 roku o 3 15 legion perejshov kordon cherez richku Syan kolo sela Valyava Legion uchasti v boyah ne brav hocha potrapiv pid artilerijskij obstril bilya Ryasnoyi Polskoyi Lviv 30 chervnya 1941 roku o 04 30 1 j Brandenburzkij bataljon i 330 voyakiv bataljonu Nahtigal uvijshli do Lvova Dijshovshi do Brigidskoyi tyurmi voni pobachili sho vsi zaareshtovani yaki buli v tyurmi uzhe vbiti spivrobitnikami NKVS Sered nih i brat Romana Shuhevicha Yurij Bataljon zahopiv strategichni punkti v centri mista v t ch radiostanciyu zvidki bulo povidomleno pro Akt vidnovlennya Ukrayinskoyi derzhavnosti Takij rozvitok podij ne vlashtovuvav komanduvannya tomu vzhe 1 07 1941 bataljon otrimav nakaz peredati ohoronu poryadku pribulij nimeckij policiyi Nimci vimagali shob Akt buv vidklikanij Koli Stepan Bandera vidmovivsya to jogo zaareshtuvali Dva jogo brati Vasil ta Oleksandr tezh buli zaareshtovani i zginuli v tabori Aushvic Vinnicya 7 lipnya Legion pokinuv Lviv i vzyav napryam na Ternopil Proskuriv ta na Vinnicyu U Vinnici diznavshis pro aresht Stepana Banderi ta uryadu Yaroslava Stecka vijskoviki vimagali yih zvilnennya Obidva specialni bataljoni buli vidklikani z frontu 13 serpnya i vivezeni do Nojgamera Bilorus U Nojgameri legioni Nahtigal ta Roland buli likvidovani vidmovnikiv vid pidpisuvannya richnogo kontraktu 15 osib vidpravili u trudovi tabori 21 zhovtnya 1941 roku z uchasnikiv obidvoh legioniv u Frankfurti na Oderi buv sformovanij 201 j Shucmanshaft bataljon Na toj moment v bataljoni narahovuvalosya 650 soldativ i starshin komanduvav ukrayinskim formuvannyam major Ye Pobigushij zastupnik komandira R Shuhevich Bijcyam bataljonu nadali novu nimecku formu i 16 bereznya 1942 roku yih vislali do Bilorusi pid komanduvannya generala J Yakoba Bataljon buv rozdilenij na 12 chastin i ohoronyav teritoriyu 2400 km 1 grudnya 1942 roku termin diyi kontraktu skinchivsya i uchasniki legionu vidmovilisya prisyagati Adolfovi Gitleru Bataljon perevezli do Lvova de oficeriv zaareshtuvali Romanu Shuhevichu vdalosya vtekti Nimecka komanda vimagala shob uchasniki pereyihali do Lyublina dlya stvorennya novogo bataljonu Nihto z bataljonu do Lyublina ne poyihav Bilshist uchasnikiv pishli u zagoni UPA Vidomi starshini ta voyakiBrilevskij Vasil majbutnij komandir zagonu im Hmelnickogo u VO Zagrava ta nachalnik vishkilnogo viddilu KVSh UPA Zahid Vasilyashko Vasil Peremoga majbutnij komandir kurenya Galajda i 12 go Sokalskogo Taktichnogo vidtinku Klimiv Gudzovatij Petro majbutnij shef shtabu VO Tyutyunnik ta Shidnoyi VO z yednani grupi 44 Kovalskij Yulian majbutnij sotnik UPA posmertno Pershij nachalnik shtabu UPA na Volini Levickij Mikola majbutnij shef shtabu Voyennoyi Okrugi UPA Zagrava inspektor shtabu UPA Pivnich Linda Ostap 1 j komandir vijskovoyi okrugi UPA VO 2 Bug Oleksa Luckij organizator i komandir Ukrayinskoyi Narodnoyi Samooboroni ta UPA Zahid Melnik Hmara Petro majbutnij komandir kurenya Dzvoni i TV 21 Guculshina Moskalyuk Mihajlo Spartan odin z ostannih kerivnikiv Ukrayinskoyi Povstanskoyi Armiyi komandir sotni UPA imeni Mihajla Kolodzinskogo Pavlik Volodimir majbutnij zastupnik komandira i shef shtabu Voyennoyi okrugi UPA Syan Semak Matvij majbutnij organizator ta pershij komandir sotni UPA Risi Sidor Shelest Vasil majbutnij polkovnik UPA komandir operativnoyi grupi UPA Zahid Graf Ervajn fon Tun und Gogenshtajn komandir roti legionu Fedik Bogdan Kruk majbutnij kurinnij Berezhanskogo kurenya a zgodom viddilu Lisoviki komandir 18 go Chortkivskogo TV Stripa Harkiv Viktor Hmara majbutnij komandir VO 1 Bashta Shkitak Antin Omelyan majbutnij komandir kurenya UNS Krivonis II Shuhevich Roman Chuprinka majbutnij Golovnokomanduvach UPA VisnovkiRosijskij istorik V Chuyev zvernuv uvagu na te sho hoch legion i buv likvidovanij osnovna meta vijskovij vishkil ta dosvid 600 ukrayinciv bula dovershena Ci dosvidcheni voyaki stali yadrom UPA S Bandera pisav Kinec DUN take Roman Shuhevich keruvav maloyu grupoyu oficeriv yaki ne lishe projshli vijskovij vishkil ale svitlo rozumili vijskovu taktiku Najgolovnishe voni mali uyavu pro znachennya organizaciyi strategiyi i taktiki partizanskoyi vijni j metodi yaki nimci vzhivali koli voyuvali z partizanami Ce znannya bulo duzhe korisne u formaciyi ta diyi UPA i v majbutnih konfliktah Za chas svoyeyi korotkoyi istoriyi v bataljoni Nahtigal zaginulo 39 voyakiv ta buli poraneni 40 Vivchennya diyalnostiMizhnarodnij tribunal u Nyurnberzi pid chas zasidannya 15 lyutogo 1946 roku spirayuchis na raport radyanskoyi Nadzvichajnoyi komisiyi dlya rozsliduvannya nimeckih zlochiniv u Lvovi i rajoni Lvova dokument SSSR 6 1 vstanoviv sho strati sprava ruk specialnih zagoniv gestapo ta SD IMT nimecke vidannya tom 7 s 540 541 Zhodnih materialiv pro uchast u vijskovih zlochinah bataljonu Nahtigal na Nyurnberzkomu procesi nemaye Pershi doslidzhennya vidnosno vbivstv u Lvovi buli zrobleni v 1945 roci i togo zh roku opublikovani v Kiyevi u specialnomu vidanni Pro zlochinstva nimciv na teritoriyi Lvivskoyi oblasti Povidomlennya nadzvichajnoyi Derzhavnoyi Komisiyi po vstanovlennyu i rozsliduvannyu zlochinstv nimecko fashistskih zagarbnikiv U zgadanij broshuri organizatorami ta vikonavcyami zlochiniv nazvano General gubernator Polshi Frank general major policiyi Lyash gubernator Galichini Vehter nachalnik policiyi Kacman gaushturmfyurer Gebauer gaupshturmfyurer SS Varcok obershturmfyurer SS Vilgauz lejtenant SS Shejnbah oberlejtenant SS Siller shturmfyurer SS Rajs shturmfyurer Veske obershturmfyureri SS Rokita Urman Shulc oberlejtenant SS Vekne sharfyurer SS Kolinko sharfyurer SS Gejne untershturmbanfyurer Gajnish gauptshturbanfyurer SS Gzhimik shef zonderkomandi 1005 Sherlyak gauptshturmbanfyurer Rauh sharfyurer SD Elitko sharfyurer SD Prajs kerivnik brigadi smerti Ejfel sharfyureri SD Rajs i Majyer obervahmestri SD Klik i Volf kapitan Blyut major Sidoren major Roh ober feldfebeli Miller i Per komisari v spravah yevreyiv Engel Zejs Ukvart Leonard sharfyureri SS Erih Han Blyum Veret Bitterman ta in Rezultati diyalnosti ciyeyi komisiyi pereviryalisya j buli pidtverdzheni Mizhnarodnim tribunalom u Nyurnberzi na zasidannyah 15 lyutogo i 30 serpnya 1946 r Zokrema golovnij obvinuvach z radyanskogo boku generalnij prokuror R A Rudenko vistupayuchi na procesi zayaviv Zagoni gestapivciv she do zahoplennya Lvova mali skladeni za nakazom nimeckogo uryadu spiski najvidatnishih predstavnikiv inteligenciyi priznachenih do znishennya Odrazu pislya zahoplennya mista Lvova pochalisya masovi areshti i rozstrili U comu zh vistupi zaznachalosya Vbivstva radyanskih gromadyan zdijsnyuvalisya ne vipadkovimi banditskimi grupami nimeckih oficeriv i soldativ a zgidno iz zatverdzhenimi planami nimeckimi vijskovimi z yednannyami policiyeyu ta SS Inshij radyanskij prokuror L Smirnov zvernuv uvagu na te sho nimci vbivali lyudej za spiskami pidgotovlenimi zazdalegid Pislya zakinchennya Drugoyi Svitovoyi vijni bataljonom Nahtigal nihto ne cikavivsya krim ukrayinciv azh raptom u 1959 r zajshla zmina Dokument KDB pro komprometaciyu Oberlendera i bataljonu Nahtigal Radyanski zvinuvachennya pochalisya 5 veresnya 1959 r zi statteyu v gazeti Radyanska Ukrayina de zaznachalosya sho banderivska akciya pershih dniv okupaciyi Lvova bula shirokomasshtabna i dovoli vidchajdushna vid progoloshennya Aktu 30 chervnya do krivavogo poboyisha po vinishennyu radyanskih aktivistiv predstavnikiv polskoyi inteligenciyi ta yevrejskogo naselennya Voni stverdzhuvali sho keruvav ciyeyu akciyeyu Mikola Lebed shef sluzhbi bezpeki OUN a desho piznishe providnik vsiyeyi OUN u krayi Jogo pidruchnimi stali jogo zastupnik po sluzhbi bezpeki OUN Yevgen Vrecona ta kerivnik krajovoyi ekzekutivi OUN b Legenda Ivan Klimiv lejtenant gestapo Ya Moroz ta kerivniki Nahtigalyu T Oberlender A Gercner i Roman Shuhevich Shidno nimecki zvinuvachennya pochalisya v 1959 roci koli profesor Berlinskogo universitetu i politichnij diyach NDR na pres konferenciyi v Berlini 22 zhovtnya 1959 r zvinuvativ bonnskogo ministra T Oberlendera v tomu sho z 1 po 6 lipnya 1941 r abverivci iz Nahtigalyu kerovanogo Oberlenderom Gercnerom ta Shuhevichem spilno z branderburzhcyami feldzhandarmami i boyivkaryami krajovoyi ekzekutivi OUN b znishili u Lvovi 3 tisyachi osib v osnovnomu radyanskih aktivistiv yevreyiv i polyakiv sered nih ponad 70 vidomih vchenih i diyachiv kulturi U Shidnij Nimechchini bula stvorena komisiya de vistupali 19 svidkiv z yakih lishe 3 koli nebud buli u Lvovi Z yih svidchen bulo vidano knizhku Pravda pro Oberlendera Dobre organizovana kampaniya prizvela do vidstavki T Oberlendera Prote nimeckij tribunal ne znajshov zhodnih pidstav shob jogo zvinuvatiti Der Fall Oberlander Tubingen Neckar 1962 Zahidnonimecki suddi pereglyanuli zvinuvachennya i 6 kvitnya 1960 r v Lyudvigzburzi dijshli do visnovku sho hoch uchasniki bataljonu Nahtigal znali pro vbivstva 5000 ukrayinciv u lvivskih tyurmah spivrobitnikami NKVS i sho mizh nimi buli rodichi soldativ bataljonu voni trimali suvoru ta zrazkovu disciplinu 232 svidki vistupali i kazali sho obvinuvachennya buli nepravdivi U 1966 roci prokuratura Gamburgu na prohannya uryadu PNR provela svoye rozsliduvannya u spravi vbivstva polskih gromadyan u Lvovi 3 4 lipnya 1941 r Bulo vstanovleno sho zlochin zdijsnili za nakazom brigadenfyurera SS Shengarta Oberlender i bataljon Nahtigal buli reabilitovani Zvinuvachennya proti Oberlendera ta legionu Nahtigal buli stvoreni KDB yak sproba kompromatu ministra Teodora Oberlendera V toj zhe chas bula pushena chutka sho i Oberlender pov yazanij z ubivstvom Stepana Banderi v Myunheni Yevrejski zvinuvachennya povtoryuyut materiali stvoreni v 1959 r Centr imeni Simona Vizentalya vvazhaye sho mizh 30 chervnya ta 3 lipnya 1941 r bataljon Nahtigal brav uchast u karalnih akciyah proti yevreyiv mista Lvova Enciklopediya Golokostu pishe sho ponad 4000 yevreyiv bulo znisheno v ci dni Enciklopediya dali stverdzhuye sho bataljon takozh brav uchast u pogromah proti yevreyiv u Zolochevi ta u Vinnici Polski publicisti ta istoriki v 50 70 ti roki zvinuvatili soldativ Nahtigalyu u karalnih akciyah pershih dniv okupaciyi Lvova de buli vbiti polski profesori kolishnij polskij prem yer ministr Kazimir Bartel Tadeush Boj Zhelenskij ta inshi Z dopovidi Mikoli Lebedya pid nazvoyu Z diyalnosti referenturi zovnishnih zv yazkiv OUN i Generalnogo Sekretariyatu Zakordonnih sprav UGVR vigoloshenoyi 7 travnya 1960 roku v Nyu Jorku Cogo roku komunistichna Moskva povela shiroku klevetnicku akciyu dovkola kurenya Nahtigal Ya hochu stverditi nastupne Kurin ne mav zhodnogo vidnoshennya do bud yakih teroristichnih aktiv u Lvovi chi de nebud inde v miscyah jogo postoyu V osnovnomu kurin buv priznachenij OUN na te shob chastina jogo chleniv mala zmogu distatisya cim shlyahom v Ukrayinu vzyati uchast u vijni i zamanifestuvati ukrayinski cili a pri tomu poseredno z yasuvati faktichne stanovishe gitlerivskoyi Nimechchini do vizvolnoyi borotbi ukrayinskogo narodu Chleni kurenya mali virazni vkazivki sho yih uchast v borotbi v nimeckij armiyi mozhliva viklyuchno na terenah Ukrayini i za vidnovlennya ukrayinskoyi nezalezhnosti chi yak todi oznachuvalosya za Ukrayinsku Samostijnu Sobornu Derzhavu Sogodni mozhna tilki stverditi sho vsi chleni kurenya z chestyu vikonali ci zavdannya i velika bilshist yih upali v borotbi yak chleni ta komandiri UPA Rosijski istoriki svidchat sho 30 go chervnya nimecka administraciya pochala masovi represiyi Komandir ajnzacgrupi SS Doktor Raush inkriminuvav smert yevreyiv do NKVS i ce stalo poshtovhom do teroru proti polyakiv ta yevreyiv u Lvovi U vbivstvah yevreyiv brali uchast ajnzacgrupa pid komanduvannya brigadeerfuhrer SS Karl Eberhard Schenhardt Inshi uchasniki pid komanduvannya H Kruger ta W Kutshman 4 lipnya vbili 23 polskih profesori ta yih rodini 11 lipnya she dvoye buli vbiti mizh nimi i kolishnij prem yer ministr Polshi profesor Bartel Svitova dumka Mizhnarodna komisiya kotra provela samostijnij oglyad zvinuvachennya bula stvorena v Gaazi v Niderlandah v 1959 r Golovami komisiyi buli chotiri anti gitlerivski aktivisti norvezkij yurist Hans Cappelen kolishnij ministr zovnishnih zv yazkiv Daniyi ta prezident danskogo parlamentu Ole Bjorn Kraft gollandskij socialist Karel van Staal belgijskij profesor prava Flor Peeters ta shvejcarskij yurist ta chlen parlamentu Kurt Scoch Pislya roboti z 232 ukrayinskimi svidkami v listopadi 1959 berezni 1960 komisiya perekonalasya sho zvinuvachennya proti legionu Nahtigal ta proti Federalnogo ministra Oberlendera ne mayut pidstav U 1975 r Doktor de Zayas otrimav yuridichnu osvitu v Garvardi ta doktorat z istoriyi v Gettingeni znajshov 226 tomiv neoprilyudnenih dokumentiv pro robotu Nimeckoyi vijskovoyi prokuraturi z 1939 1945 rr Visnovki vidnosno materialiv buli nadrukovani v praci The Wehrmacht War Crimes Bureau 1939 1945 yaka bula vidana Universitetom Nevadi v SShA University of Nevada Press Maine 2000 Ce ostatochno dalo zmogu vidbiti zvinuvachennya shodo uchasti ukrayinciv u vbivstvi 5 6 tisyach yevreyiv u Lvovi v chervni 1941 r De Zayas pishe V ranni godini 30 chervnya 1941 polsko ukrayinske misto Lviv bulo okupovane 1 yu girskoyu diviziyeyu 49 go vijskovogo korpusu nimeckoyi armiyi Malo bulo sprotivu bo radyanski vijska vzhe pokinuli region Sluzhba rozvidki 49 go korpusu v pershomu raporti togo zh samogo dnya pisala Zgidno z informaciyeyu majora Gajnca komandira bataljonu polku 800 u lvivskih tyurmah bulo znajdeno tisyachi zhorstoko vbitih lyudej Pershij ta chetvertij girskim diviziyam nakazano znajti zhurnalistiv ta fotografiv shobi opisati ci zhorstokosti Golovnij vijskovij suddya korpusu ta oficer zv yazku Ministerstva zakordonnih sprav pri komanduvanni 17 yi armiyi buli vidryadzheni do Lvova dlya provedennya retelnogo rozsliduvannya Odniyeyu zi znachnih organizacij yaka brala uchast v doslidzhenni bulo ukrayinske viddilennya Chervonogo Hresta 7 lipnya 1941 r vono u zvernenni do nimeckoyi administraciyi mista pisalo Ponad 4000 trupiv bulo znajdeno u lvivskih tyurmah vazhko opisati umovi v yakih bulo znajdeno ci trupi Mi sturbovani doleyu ukrayinciv yaki uv yazneni v inshih koncentracijnih taborah Radyanskogo Soyuzu Ukrayinskij Chervonij Hrest prosit povidomiti civilizovanij svit po radio pro ci znushannya Osoblivo mi prosimo shvejcarske shvedske ta niderlandske tovaristva Chervonogo Hresta vzyati aktivnu uchast shob zahistiti zhittya shob vryatuvati tih yakih she mozhna Ukrayinska storona svidchit sho zvinuvachennya v storonu legionu ne buli obgruntovani i sho uchasniki legionu buli zajnyati progoloshennyam aktu vidnovlennya ukrayinskoyi derzhavnosti U lyutomu 2008 r predstavnik arhivu Sluzhbi bezpeki Ukrayini Oleksandr Ishuk pred yaviv dokumenti yaki svidchat sho OUN ne brala uchasti v karalnih akciyah proti naselennya Lvova v lipni 1941 r Togo zh samogo misyacya ukrayinske tovaristvo Memorial predstavilo ranishe zasekrecheni dokumenti vidnosno diyalnist legionu Nahtigal Filmografiya U temryavi Nimechchina Kanada Polsha Podiyi vidbuvayutsya 1941 roku u Lvivskomu getto j pokazuyut vigadani sprobi polyakiv zahishati yevreyiv popri realnu yihnyu pershist u pogromah Ukrayinci zh pokazani yak posobniki nacistiv zokrema ukrayinci z bataljonu Nahtigal yakij naspravdi na toj chas vzhe pokinuv Lviv Vidznaka DUNNagrudnij znak DUN U 1941 roci u Nimechchini dlya voyakiv oboh bataljoniv DUN bulo vigotovleno specialnij nagrudnij znak z trizubom u lavrovomu vinku ta napisom OUN DUN 1941 PrimitkiAbbot Peter Ukrainian Armies 1914 55 p 47 Osprey Publishing 2004 ISBN 1841766682 I K Patrilyak Vijskova diyalnist OUN B u 1940 1942 rokah Universitet imeni Shevchenka In t istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini Kiyiv 2004 No ISBN s 271 278 Gutman Israel Nachtigall Battalion 12 lyutogo 2008 u Wayback Machine Encyclopedia of the Holocaust Macmillan Publishing Company New York 1990 Arhiv originalu za 6 lyutogo 2008 Procitovano 18 lyutogo 2008 V Maslovskij Chi buv ukrayinskij nacionalizm fashizmom z posilannyam na Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina Parizh Nyu Jork 1966 5 S 1725 Tkachenko S Povstancheskaya armiya taktika borby Glava 5 Borba protivnika s ukrainskim dvizheniem soprotivleniya GDA SBU F 5 Spr 67418 T 1 Ark 228 Kalba Miroslav Nahtigal v zapitannyah i vidpovidyah Lviv Galicka vidavnicha spilka 2008 S 65 66 Kalba Miroslav Nahtigal v zapitannyah i vidpovidyah Lviv Galicka vidavnicha spilka 2008 S 49 50 Arhiv originalu za 13 02 2009 Procitovano 01 06 2008 Patrilyak I K Vijskova diyalnist OUN B u 1940 1942 rokah S 299 GDA SBU F 5 Spr 67418 T 1 Ark 233 Patrilyak I K Vijskova diyalnist OUN B u 1940 1942 rokah S 304 Chuev Sergej Ukrainskij legion Moskva 2006 s 184 RUSSIAN Chuyev Sergei Ukrainskyj Legion Moskva 2006 p 184 Arhiv originalu za 5 lyutogo 2011 Procitovano 18 lyutogo 2008 Citovano za vidannyam z posilannyam na s 32 33 zaznachenogo vidannya Nyurnbergskij process nad glavnymi nemeckimi voennymi prestupnikami Sbornik materialov v semi tomah Pod redakciej R A Rudenko M Gosyurizdat 1957 T 4 S 66 67 The Lviv Massacre Organizaciya ukrayinskih nacionalistiv i Ukrayinska povstanska armiya Fahovij visnovok robochoyi grupi istorikiv pri uryadovij komisiyi z vivchennya diyalnosti OUN i UPA ukr Kiyiv Naukova Dumka 2005 s 8 ISBN 966 00 0545 8 Zlochini komunistichnoyi Moskvi v Ukrayini vliti 1941 Nyu Jork Vidavnictvo Prolog 1960 86 s RUSSIAN Chuyev Sergei Ukrainskyj Legion Moskva 2006 p 180 LembergNKWEmassacres Arhiv originalu za 17 chervnya 2010 Procitovano 18 lyutogo 2008 Arhiv originalu za 1 lyutogo 2014 Procitovano 18 sichnya 2014 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Ya Semotyuk Ukrayinski vijskovi vidznaki Toronto 1991 S 39 Dzherela ta literaturaI K Patrilyak Nahtigal Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2010 T 7 Ml O S 231 ISBN 978 966 00 1061 1 Kalba M Nachtigal Ukrainski Batalion 1941 r Detroit Wydawnictwo Druzyny Ukrainskich Nacjonalistow 1995 133 s Chuev S Ukrainskij legion Moskva 2006 Ukrainians in the military during WWII M Lebed Do zv yazkiv OUN Banderi z nimeckim vijskom ch 3