«Роланд» також: Організація «Роланд» (англ. Organisation «Roland»), Батальйон (курінь) «Роланд» (нім. Battalion Ukrainische Gruppe «Roland»), Південний курінь ДУН — батальйон ДУН, утворений з ініціативи ОУН (б) за домовленістю з вищими офіцерами Вермахту у квітні — червні 1941 року з метою підготовки кадрів для майбутніх українських збройних сил та застосування проти радянських військ на майбутньому німецько-радянському фронті.
«Роланд» | |
---|---|
Battalion Ukrainische Gruppe Roland | |
![]() Сотня батальйону «Роланд» на марші, Завберсдорф (Австрія), червень 1941 р. | |
На службі | 1941–1942 |
Країна | ![]() |
Належність | абвер |
Вид | |
Тип | ![]() |
Роль | піхота |
Чисельність | приблизно 500 осіб |
Операції | Друга світова війна Операція «Барбаросса» |
Командування | |
Визначні командувачі | з українського боку: Євген Побігущий, з німецького боку: майор (за іншими даними — оберлейтенант) Пічман, після 24.07.1941 р. — лейтенант Зіберт. |
Передісторія створення
Після розколу ОУН у 1940, обидва її крила, враховуючи важливу роль, яку ті мають відіграти в боротьбі за утворення самостійної Української держави, шукали можливості для створення українських збройних формувань. Розуміючи неминучість у майбутньому радянсько-німецького збройного конфлікту у Європі, Провід ОУН (б) намагався скористатися ситуацією та досягти домовленостей з німецькими військовими та розвідувальними службами про підготовку за допомогою німецьких інструкторів бойовиків, старшинських та підстаршинських кадрів для майбутньої української армії. Питання організації підготовки таких збройних кадрів були покладені на Військову референтуру Проводу ОУН (б), очолювану Романом Шухевичем.
Головною метою вбачалося формування можливо невеликою за чисельністю, однак добре вишколеної бойової одиниці, вояки якої отримали б не тільки теоретичну, але й практичну підготовку, яку можна було здобути лише у лавах регулярної армії. Тому від імені Проводу ОУН (б) встановлення потрібних контактів з офіцерами Вермахту, критично налаштованими до планів Адольфа Гітлера, які симпатизували українському національно-визвольному руху, було доручено колишньому сотнику австро-угорської та Галицької армії Ріхарду (Ріко) Ярому. Останній провів ряд зустрічей з офіцерами резерву ОКВ Теодором Оберлендером та Георгом Ґерулісом, які завершилися у лютому 1941 року досягненням попередньої домовленості про підготовку українського військового підрозділу, чисельністю у 700—800 вояків.
Надалі було розпочато переговори з вищим керівництвом ОКВ — командувачем сухопутних військ генерал-фельдмаршалом фон Браухічем, який опікувався військовою підготовкою німецьких армій до майбутньої війни проти СРСР, та начальником військової розвідки Третього Райху адміралом Канарісом. За наслідками цих переговорів було досягнуто згоду про вишкіл 800 кандидатів у старшини, котрі у майбутньому мали стати ядром союзної Німеччині української армії. Кожна з сторін за допомогою цієї домовленості намагалася досягти власної мети. Так, ОУН (б) розглядала досягнуту домовленість як можливість отримання членами Організації необхідної практичної військової підготовки, а також отримати можливість під «прикриттям» німецьких армійських частин потрапити на територію УРСР для проголошенню незалежності України за підтримки українського батальйону з подальшим розгортанням на базі останнього української армії. У свою чергу німецька сторона вбачала для себе корисним проведення вояками українського підрозділу агітації та пропаганди серед населення України, а також виконання розвідувальних, диверсійних, саботажних та інших акцій в інтересах німецьких збройних сил.
Формування батальйону
Ще починаючи з січня 1941 року Бюро (Крайовою Екзекутивою) ОУН (б) у Відні, спочатку під керівництвом Івана Габрусевича-«Джона», а потім Зенона Матли було проведено активну організаційну роботу між українськими працівниками та полоненими вояками колишньої польської армії українського походження. Зокрема, протягом січня-квітня 1941 року представники Бюро відвідали місця проживання українців на території Австрії, організовуючи між ними мережу клітин ОУН (б) та проводячи облік боєздатної молоді.
У квітні 1941 року між представниками Проводу ОУН (б) та німецьким командуванням було досягнуто угоди про створення та вишкіл на території Австрії у замку поблизу містечка другого батальйону ДУН «Нахтіґаль») під кодовою назвою Організація «Роланд». Про досягнуту домовленість Ріко Ярий повідомив у середині місяця на засіданні Бюро ОУН (б) у Відні, на якому були присутні Любомир Ортинський, Михайло Палідович та Євген Гутович.
Після отримання згоди на створення батальйону, необхідно було провести відбір майбутніх курсантів та забезпечити їх доставку до місця вишколу у . Виконання цього завдання було покладено на Любомира Ортинського, якому доводилося «допомагати організувати все — від людей, уніформ, відзнак по всякі посвідки й „шайни“ від німецької військово-партійної бюрократії».
Вербувальне бюро батальйону розташовувалося у Відні на Ляндштрассер-Ґауптштрассе у приватному будинку.
На заклик відгукнулося більше тисячі чоловік, включаючи частину студентів з університетів Відня і Граца, які, за деякими даними, склали близько 15 % від особового складу батальйону. Як згадував пізніше колишній чотовий «Роланда» Любомир Ортинський, добровольцями були молоді люди, віком у 20-25 років, які переважно походили з Галичини, а наддніпрянці та волиняни становили серед них лише незначний відсоток.
За спогадами вояка батальйону Любомира Колтунюка, на той час у середовищі українців у Австрії панувало два різні погляди:
![]() |
| ![]() |
Інший колишній вояк «Роланда» Володимир Боднар відзначав, що: «хоча весна — це час науки і іспитів в університетах, але, правду сказати, нас не бралися студії. Ми жили в іншому світі, у великому душевному піднесенні. Деякі з наших товаришів вже їхали на вишкіл і прощалися з нами зворушливими словами: „До побачення у Львові!“».
Однак, дозволена кількість особового складу батальйону обмежувалася 300 курсантами (пізніше чисельність було підвищено до 450), а тому з усіх охочих можна було прийняти лише приблизно 1/5 частину. З огляду на це, на місця було розіслано вказівки про число добровольців, яких мала направити кожна з місцевих клітин ОУН (б). Не зважаючи на це, кількість прибулих виявилася значно більшою за заплановану. Це викликало невдоволення німецької влади, оскільки значна частина добровольців самовільно залишала місця роботи або табори військовополонених, у яких вони перебували під наглядом, що у другій половині травня 1941 року привернуло до вербувальної акції увагу органів німецької служби безпеки, які провели кілька допитів та створили спеціальну картотеку на підозрілих осіб, передусім, організаторів батальйону.
Підготовка легіонерів
Завберсдорф (Австрія)
Вишкіл
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TWk4eVppOGxSREFsUVRFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ESWxSREFsUWtRbFJERWxPRVpmSlVRd0pVRXdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUkwSlVRd0pVSXdYeVZFTVNVNE0xOGxSREFsT1RjbFJEQWxRakFsUkRBbFFqSWxSREFsUWpFbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREVsT0RFbFJEQWxRalFsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJERWxPRFFsUkRFbE9UWXVhbkJuTHpNd01IQjRMU1ZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JDVkVNU1U0Umw4bFJEQWxRVEFsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpRbFJEQWxRakJmSlVReEpUZ3pYeVZFTUNVNU55VkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0TkNWRU1TVTVOaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У 1938 році ОУН отримала для своїх потреб замок поблизу села у районі Вінер-Нойнштадту на південь від Відня, у якому члени Організації отримали змогу пройти початковий військовий вишкіл. Як згадував Любомир Колтунюк:
![]() |
| ![]() |
У квітні 1941 року до замку прибула перша група добровольців, переважно, колишніх військовиків, у кількості 30 (за іншими даними — 15) чоловік. Ця група була організована без погодження з німецьким командуванням, а тому на початку змушена була проводити заняття підпільно, у цивільному одязі та без зброї. Після прибуття до майора Євгена Побігущого з цієї групи було утворено старшинський та підстаршинський склад батальйону «Роланд». Надалі, у другій половині квітня до замку направлялися наступні групи добровольців, які отримували відповідне військове обмундирування, і на місці в урочистій обстановці отримували зброю. Через деякий час у вже перебувало близько 350 добровольців, які проходили інтенсивний піхотний курс з дотриманням усіх засад конспірації.
Прибуття однієї з груп новобранців до замку описав у своїх спогадах Любомир Колтунюк:
![]() |
| ![]() |
За спогадами Любомира Ортинського, вишкіл вояків батальйону розпочався на початку травня 1941 року. Викладачами у були як українські, так і кілька німецьких ефрейторів. Комендантом табору був майор Євген Побігущий, який характеризувався курсантами як дуже добрий теоретик, професіонал у військовій сфері та суворий і вимогливий викладач, що мало звертав увагу на партійно-політичні погляди, а натомість вбачав своїм обов'язком дати своїм підлеглим добрі знання з воєнного ремесла.
Вишкіл, який проходили легіонери «Роланда» у , не надто відрізнявся від звичайного казарменого життя. Розпорядок дня передбачав ранній підйом, сніданок, денний наказ о 7 годині ранку, потім вправи до полудня, годинна перерва на обід, після якої знову відбувалися вправи на подвір'ї замку, які тривали до 5 години вечора. Кілька разів курсанти курсанти робили марші за межі та виконували військові вправи на великій території, у яких брала участь ціла сотня, а також, після отримання зброї (гвинтівок німецького виробництва), заняття зі зброєю, які відбувалися також у спеціально облаштованому для цього місці на значній відстані від замку. Увечері відбувалася також чистка обмундирування, зброї, а також вправи з складання-розбирання гвинтівок.
Інтенсивний військовий вишкіл на базі тривав близько 6 тижнів, після чого вояки батальйону продовжували його також у Румунії та на території України. За спогадами одного з чотових «Роланда» Теодора Крочака: «вишкіл переведено дуже сконденсовано і поспішно, так що не буде перебільшенням, що те, що в нормальних кадетських школах проробляється за місяць, ми проходили в одному тижні з не меншим успіхом. А сприймали ми це тому, що у нас був значно більший і щиріший запал та свідомість нашої відповідальності й обов'язку, який ми мали виконати. Вишкіл проходив не як для будучих вояків, але для старшин та старших підстаршин».
Крім військового, легіонери проходили також дуже інтенсивний політичний вишкіл. Як згадував колишній чотовий «Роланда» Любомир Ортинський, політичне та військове керівництво батальйону розглядало його не лише як військове формування, призначенням якого була участь у бойових діях на початку війни з СРСР, але й як структуру, що мала виконувати передусім політично-військові завдання. Підрозділ мав стати основою для створення національних збройних сил, а також, у разі потреби, виконувати організаційно-адміністративні завдання. Тому, крім звичайного стрілецького озброєння, вояки «Роланда» мали також друкарські машинки, циклостилі, пропагандивну літературу та заздалегідь заготовлені летючки.
Підпорядкування батальйону командирам-українцям, українська адміністрація замку, а також той факт, що інструктаж, команди та накази під час вишколу здійснювалися українською мовою створювали сприятливий моральний клімат у лавах вояків. Завдяки цьому, члени «Роланду» першими скласти присягу на вірність Україні за мовчазної згоди ОКВ або навіть за відсутності такої.
Дозвілля легіонерів
Як пізніше писав у своїх спогадах Любомир Колтунюк, крім регулярних та офіційних занять вояки батальйону також власними силами організовували собі «позаслужбові» та, загалом, дозвілля. Зокрема, протягом кількаденної роботи було вичищено басейн на території замку, щоб можна було в ньому купатися. Увечері після вишколу легіонери збиралися на подвір'ї та робили проби хору, яким диригував колишній студент ветеринарії з Відня. Ядро співаків також утворювали студенти, хоча участь у хорі брали всі вояки батальйону. Крім того, спільними зусиллями курсантів було підготовлено так звану «ватру-ревію», яка відбулася одного вечора у замковому саду просто неба. Готувалася вистава у таємниці з метою надання виступу характеру несподіванки для запрошених. У день виступу в кількох місцях на території замку було розвішано спеціально підготовлені афіші. У програму дійства входили пародії муштри та балет одалісок. На дійстві була присутня значна частина вояків батальйону на чолі з комендантом табору та старшинами.
Святкування Акту відновлення державності
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5ak15OGxSREFsT1VZbFJERWxPVFlsUkRBbFFqUWxSREFsUWtRbFJERWxPRVlsUkRFbE9ESWxSREVsT0RJbFJERWxPRVpmSlVRd0pVSkdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkdKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdMbXB3Wnk4ek1EQndlQzBsUkRBbE9VWWxSREVsT1RZbFJEQWxRalFsUkRBbFFrUWxSREVsT0VZbFJERWxPRElsUkRFbE9ESWxSREVsT0VaZkpVUXdKVUpHSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpHSlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Про факт проголошення у Львові 30 червня 1941 року Акту відновлення Української Держави вояки батальйону «Роланд» дізналися з радіопередачі. Цю подію було відсвятковано урочистою збіркою особового складу перед замковою церквою. Як згадував один з легіонерів батальйону:
![]() |
| ![]() |
Кимпулунг (Румунія)
Оскільки батальйон «Роланд» мав виконувати бойові задачі у складі німецької групи армій «Південь», яка повинна була наступати на територію підрадянської України, вже наприкінці травня (за іншими даними — на початку червня) 1941 року передова сотня легіонерів у складі 60 стрільців та старшин виїхала до Відня, звідки поїздом вирушила на схід територією Угорщини до околиць румунського містечка Кимпулунг для підготовки місця дислокації, куди вона прибула 10 червня.
Як згадував пізніше один з вояків батальйону:
![]() |
| ![]() |
Звідти автомашинами група була переправлена до села Фрумосу, де розташувалася у приміщенні місцевої школи та мала продовжити військовий вишкіл під проводом українських старшин та 11 німецьких офіцерів і підофіцерів. За спогадами одного з легіонерів «Роланда», військовий день складався з 10 годин інтенсивної праці, що містила в собі не тільки викладення теорії, але й практичні вправи з холодною зброєю у гірській місцевості, які виснажували вояків. «Ранок починався о год. 5, і тоді фізичні вправи та бігом до ріки на віддалі біля 2 км, купання та бігом назад на сніданок. Опісля виклади та обід. По обіді коротка перерва. Часто були вправи зі зброєю по горах, гостре стріляння з різнорідної зброї та наука картографії. Вояки також засвоювали собі техніку саботажних акцій».
Основна частина вояків батальйону прибула до місця дислокації приблизно у середині червня, а третя рота (сотня) та штаб на чолі з Євгеном Побігущим до 6 липня перебувала у , і виїхала до Румунії лише наступного дня.
Керівництво та командний склад
Безпосереднім організатором та куратором «Роланда» став Ріко Ярий, а командиром батальйону було призначено колишнього підстаршину Галицької армії та офіцера польської армії, члена ОУН (б) Євгена Побігущого-«Рена».
На початку старшинський склад батальйону був виключно українським. Зокрема, командирами сотень було призначено Михайла Бригідера, Григорія Барабаша та поручника Лева Криська. За даними сучасних дослідників, підстаршинами та стрільцями «Роланда» були не тільки члени бандерівського крила ОУН. Утім, як пізніше згадував колишній чотовий батальйону Любомир Ортинський, члени або симпатики ОУН усе-рівно складали переважну більшість мобілізованих до батальйону добровольців, а так звані «непартійні» становили лише близько 25 %.
Пізніше, після початку німецько-радянської війни, з німецького боку командиром батальйону був призначений підлеглий майора Ернста цу Айкерна з штабу групи армій «Південь» оберлейтенант Пічман, якого пізніше замінив лейтенант Зіберт.
Зв'язковим батальйону був німецький офіцер Новак.
Відомі українські старшини та вояки
На даний час вдалося встановити імена наступних старшин та вояків батальйону:
- Євген Побігущий-«Рен» — командир батальйону «Роланд» та ДУН, пізніше командир 201-го батальйону шуцманшафту, сформованого з числа вояків ДУН. Після формування 14-й гренадерській дивізії Ваффен СС «Галичина» — старшина вишкільно-запасного полку дивізії, полковник Української національної армії;
- Михайло Бриґідер — сотник, командир однієї з сотень (рот) «Роланда», пізніше командир 2 сотні 201-го батальйону шуцманшафт. Після формування Дивізії «Галичина» — командир 1 батальйону 29 полку дивізії;
- Григорій Барабаш — сотник, командир однієї з сотень (рот) «Роланда». У 1939 році член Генерального Штабу Карпатської Січі у званні поручника. Після утворення у Львові Українського державного правління був призначений представником Української держави у Румунії;
- Лев Крисько (в окремих джерелах згадується також як «Крись» або «Кріс») — поручник, командир однієї з сотень (рот) «Роланда». У 1939 році член Генерального Штабу Карпатської Січі у званні чотаря. У 1941 році — ад'ютант командира вишкільного куреня Імені Холодного Яру у Рівному, у 1943 році — інструктор підстаршинської школи в УПА-Північ, пізніше — командир школи УПА «Дружинники»;
- Любомир Ортинський — поручник, командир однієї з чот (взводів) «Роланда», пізніше чотовий 201-го батальйону шуцманшафт. Після формування Дивізії «Галичина» — зв'язковий старшина 29 полку дивізії. Після війни — керівник Головної Управи Братства колишніх вояків 1 Української Дивізії Української Національної Армії та член Закордонного представництва УГВР;
- Омелян Герман-«Орлик» — поручник, командир однієї з чот (взводів) «Роланда», пізніше ад'ютант українського командира 201-го батальйону шуцманшафт Євгена Побігущого. Після формування Дивізії «Галичина» — командир 2-ї роти 1-го батальйону 29-го полку дивізії;
- Михайло Качмар — поручник, командир однієї з чот (взводів) «Роланда». У 1939 році був вояком Карпатської Січі. Після формування Дивізії «Галичина» — командир батареї 2-го дивізіону артилерійського полку дивізії. Після бою під Бродами потрапив у радянський полон;
- Володимир Тихоліз — хорунжий, командир однієї з чот (взводів) «Роланда», пізніше старшина Дивізії «Галичина». Загинув у бою під Бродами;
- Михайло Хом'як — хорунжий, командир однієї з чот (взводів) «Роланда», пізніше чотовий 201-го батальйону шуцманшафт та старшина Дивізії «Галичина»;
- Мирослав-Осип Малецький — хорунжий, командир однієї з чот (взводів) «Роланда», пізніше командир 7-ї роти 2-го батальйону 30-го полку Дивізії «Галичина» та член Штабу Української Національної Армії. Після війни — керівник Головної Управи Братства колишніх вояків 1 Української Дивізії Української Національної Армії;
- Василь Андрусяк — хорунжий, командир однієї з чот (взводів) «Роланда», пізніше — командир сотні УНС (листопад 1943), курінний куреня «Скажені» (початок 1944), керівник бою на горі Лопата з німцями (9 липня 1944), командир Станіславського ТВ-22 «Чорний ліс» (25.04.1945 — †24.02.1946), полковник УПА (посмертно);
- Абрамчук — хорунжий, командир однієї з чот (взводів) «Роланда»;
- Теодор Крочак — хорунжий, командир однієї з чот (взводів) «Роланда», пізніше чотовий 201-го батальйону шуцманшафт;
- Ковальчук — хорунжий, командир однієї з чот (взводів) «Роланда»;
- Мазуркевич — хорунжий, командир однієї з чот (взводів) «Роланда», пізніше один з організаторів підпілля ОУН (б) на Миколаївщині;
- Михайло Палідович — бунчужний, командир однієї з чот (взводів) «Роланда». Пізніше член Крайового Проводу ОУН (б) на Західноукраїнських землях та редактор часопису «Ідея і Чин»;
- Григорій Барабаш — вояк «Роланда»;
- Мирослав Болюх — вояк «Роланда», після Другої світової війни тривалий час обіймав посаду голови Союзу Українських організацій в Австралії;
- Любомир Колтунюк — вояк «Роланда»;
- Федір Якубяк — вояк «Роланда», пізніше вояк Вермахту. Після поранення під Смоленському перейшов до УПА (вояк сотень Скуби та Вихора), де пробув до 1945 року, після чого легалізувався;
- Євген Гарабач — вояк «Роланда», після розпуску батальйону приєднався до підпілля ОУН (б) на Одещині;
- Михайло Дуда — вояк «Роланда», майбутній командир «Залізної сотні» (Ударники-2);
- Петро Мельник — вояк «Роланда», майбутній командир куреня «Дзвони» та ТВ-21 «Гуцульщина» (01.1946—09.1949), надрайонний провідник ОУН Надвірнянщини (1949);
- Карпо Микитчук — вояк «Роланда»;
- Степан Трохимчук — вояк «Роланда», майбутній сотенний УПА, командир куреня (02.1944 — 04.1944);
- Ахіль Хрептовський — вояк «Роланда»;
- Яньо Шухевич — вояк «Роланда»;
- о. Іван-Всеволод Дурбак — капелан «Роланда», пізніше капелан Дивізії «Галичина»;
- Іван Макаревич — лікар «Роланда».
Участь у німецько-радянській війні
Плани використання батальйону
12 червня 1941 року відділом Абвера у Румунії було розроблено проект завдань, які мав виконувати батальйон «Роланд» у випадку початку війни з СРСР. Ці завдання мали включати створення системи зв'язку з підрадянською Україною та Бессарабією, організацію диверсій на радянських лініях зв'язку, аеродромах, шляхах постачання, місцях перебування радянських військових тощо, арешт та ліквідацію командирів та комісарів, поширення листівок та підбурювання до повстання, охорону німецьких військових об'єктів, а також організація подібних формувань для допомоги німецьким військам як провідники та перекладачі.
22 червня 1941 року після початку німецько-радянської війни Ріко Ярий звернувся з листом до Гітлера, у якому запропонував включити обидва українських батальйони до складу збройних сил Німеччини (на той час батальйони розглядалися лише як створені при Вермахті частини).
27 червня 1941 року начальником штабу ОКВ було розроблено проекти розпоряджень про задачі, які ставилися перед «Роландом». Відповідно до цих документів частково моторизовані дві роти (сотні) батальйону у складі близько 200 вояків та 15 німецьких офіцерів, унтер-офіцерів та рядових мали бути передані до складу передових загонів 11-го армійського корпусу для виконання особливих завдань. Час проведення мав бути визначений керівником батальйону з німецького боку — майором Пічманом за погодженням з передовими загонами корпусу. Після виконання своїх особливих завдань, батальйон знову мав перейти у розпорядження армії.
Тими ж документами передбачалося, що особовий склад «Роланда» мав пішим маршем рухатися зі свого місця дислокації у Кимпулунгу з таким розрахунком, щоб 30 червня прибути до міста Ботошані та розквартируватися там.
Склад батальйону мав утворити кістяк пізніше створюваних українських формувань. Після перетину радянсько-румунського кордону пропонувалося довести чисельний склад «Роланда» до 1000 осіб за рахунок інших членів українських націоналістичних організацій з видачею їм відповідної зброї.
Розпорядженнями від 27 червня 1941 року передбачалося певне коригування задач, які ставилися перед батальйоном. Ці задачі мали полягати у підтримці німецьких військ під час бойових дій, окупації та забезпечення безпеки на територіях, прилеглих до маршрутів німецького наступу, формування у зайнятих німцями містах української самооборони, забезпечення ліній постачання та допомога у транспортуванні та охороні полонених, охорона стратегічно важливих об'єктів, а також виконання інших задач по лінії німецької розвідки. Крім того батальйон мав підтримати німецьку переправу через Прут шляхом проведення саботажних акцій у тилу радянських військ.
27 червня 1941 року батальйон було підпорядковано штабу 11-ї німецької армії генерал-полковника Ойґена Ріттера фон Шоберта. Командиром «Роланда» з німецького боку був призначений Пічман, який підпорядковувався майору Ернсту цу Айкерну з штабу групи армій «Південь».
Через те, що штаб та керівництво «Роланда» затримувалося у Відні, основний склад батальйону на чолі з тимчасовим командиром німецьким лейтенантом Зібертом уранці 30 червня о 7:00 вирушив до Ботошані. Однак, вже о 7:30 було отримано радіограму від офіцера іноземної служби Абверу Ервіна Штольце, якою заборонялося використання підрозділу у бойових діях та наказувалося передати його у безпосереднє підпорядкування майора Ернста цу Айкерна з штабу групи армій «Південь». У зв'язку з цим, батальйон змушений був повернутися до попереднього місця дислокації у Фрумосу, де перебував до кінця липня.
2 липня за розпорядженням ОКВ було розформовано групу пропагандистів, яка разом з Ріко Ярим мала приєднатися до «Роланда» та оперативний штаб батальйону. Утім, частина членів цієї групи все ж змогла виїхати до Румунії та долучитися до батальйону як рядові стрільці.
10 липня 1941 року розпорядженням командування 11-ї армії було визначено, що відповідно до вказівок ОКВ батальйон «Роланд» підлягав використанню виключно у відповідності до директив, які віддаються майором Ернстом цу Айкерном.
Відправка до України
26 липня 1941 року розпорядженням Генерального штабу Вермахту батальйон «Роланд» було передано у розпорядження штабу 54-го армійського корпуса (генерал артилерії Ерік Гансен) для зачистки тимчасово зайнятих територій та захисту тилових з'єднань східніше Дністра. Керівником підрозділу було призначено німецького оберлейтенанта Зіберта, а чисельність визначено у 260 вояків та 9 офіцерів, розділених на 3 роти у складі приблизно 65 осіб кожна. Двома ротами мали командувати німецькі офіцери, а однією — український. Батальйон було озброєно легкою стрілецькою зброєю (російськими трофейними гвинтівками), крім того, кожна рота мала по 6 чеських легких кулеметів, а командири батальйону та рот мали на озброєнні австрійські пістолети-кулемети. Для забезпечення транспортування батальйон мав 6 легкових, 5 вантажних автомобілів та 3 мотоцикли. Для подальшого забезпечення підрозділу передбачалося використання трофейної амуніції, боєприпасів, зброї та транспортних засобів. Крім того на території України лави батальйону мали поповнити ще 150 вояків, завербованих з числа членів українських націоналістичних організацій.
Відповідно до розпорядження німецького командування, перед початком маршу батальйон мав залишити у Фрумосу усе знаряддя, яке не відносилося до військового виряду: пропагандивний матеріал та літературу, циклостилі, друкарські машинки тощо. Утім, це розпорядження було виконано вояками тільки «про людське око».
29 липня особовий склад «Роланда» було ешелоном доставлено до Ясс, де він перейшов румунсько-радянський кордон та пішим маршем через Леушень, Кишинів та Вадул-луй-Воде рушив у напрямку Дубоссар.
За спогадами Євгена Побігущого, піший перехід через Молдову відбувався в умовах жахливої літньої спеки шляхами без дерев. Унаслідок цього, один з легіонерів отримав «сонячний удар», однак навіть після цього просив не відправляти його у тил або до запасної частини як «нездібного до воєнних трудів». Виконуючи наказ, батальйон змушений був рухатися головним шляхом, а бічними дорогами, які після дощу перетворювалися на непролазну грязюку. Ставлення до «Роланда» з боку румунських підрозділів було дуже поганим, і останні дуже часто протестували проти роздачі легіонерами листівок та пропагандивного матеріалу місцевому населенню.
У Дубоссарах батальйон переправився через Дністер та дійшов до села Унтилівка поблизу залізниці Проскурів-Одеса, де перебував наступні три тижні.
Постій в Україні
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T0M4NE9TOGxSREFsT1RJbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREVsT0RJbFJEQWxRakJmSlVRd0pVRXdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUkwTG1wd1p5OHhOVEJ3ZUMwbFJEQWxPVElsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJERWxPRElsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVFd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSTBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Враження вояків батальйону від зустрічі з рідною землею описав у своєму щоденнику один з хорунжих «Роланда» Теодор Крочак:
![]() |
| ![]() |
Аналогічне розчарування від першої зустрічі з українським населенням відзначив у своїх спогадах і Євген Побігущий. Лише пізніше з'ясувалося, що така зустріч легіонерів була викликана поведінкою німців, які поширили серед місцевого мешканців чутки про прибуття польського добровольчого легіону, який буде грабувати населення, і з яким не потрібно підтримувати контактів. Досить гнітюче враження на бійців батальйону справили також понищені та розорені під час відступу радянських сил села.
Однак, поступово ставлення місцевого населення до легіонерів поліпшилося. Як згадував чотовий Любомир Ортинський:
![]() |
| ![]() |
Повернення до Румунії
Під час перебування на території України, до вояків «Роланда» почали надходити тривожні звістки з Галичини про арешти членів уряду Ярослава Стецька та поступову ліквідацію німецькою окупаційною адміністрацією створених ОУН (б) органів влади. Наслідком цього стало суттєве погіршення стосунків між легіонерами та німецькими зв'язковими батальйону, які намагалися втручатися у внутрішнє життя вояків та вимагали припинити будь-яку агітаційну роботу серед населення.
10 серпня 1941 року штабом 11-ї німецької армії було отримано телеграму від офіцера іноземної служби Абвера Ервіна Штольце, якою передбачалося необхідність усунення «Роланда» від участі у поході з політичних причин.
13 серпня командуванням 11-ї армії було розроблено проект розпорядження, яким передбачалося усунути «Роланд» від будь-якого подальшого використання та підпорядкувати батальйон німецьким розвідувальним службам у Румунії. Усі особи, набрані на території України для організації самооборони, мали бути відправлені назад, а на командувача батальйону покладалася особиста відповідальність за те, аби усі легіонери, які прибули у складі «Роланда», залишили країну. До 26 серпня батальйон мав пішим маршем повернутися до Кишинева, звідки залізничним транспортом прибути до міста Фокшани у Румунії. Виключення було зроблено лише для 50 легіонерів, які повинні були поступити у підпорядкування господарських служб та надати відповідну допомогу у збиранні збіжжя з забороною будь-якої політичної діяльності.
Наприкінці серпня 1941 року «Роланд» передислокувався до села Тарасова, де, після дводенного постою, прибулими німецькими штабними офіцерами воякам було оголошено наказ рухатися маршем назад до Дубоссар, а звідти до Фокшан під приводом начебто проведення якогось додаткового вишколу. Однак, легіонерам було зрозуміло, що справжньою причиною їхнього відкликання з фронту була зміна німецької політики по відношенню до ОУН (б) та наступні арешти організаційного активу і членів Похідних груп.
По прибуттю на залізничну станцію Фокшани, поїзд, яким їхали легіонери, було відігнано на бічну колію, оточено німецькими кулеметниками та роззброєно. Лише українським старшинам батальйону було дозволено залишити при собі пістолети.
Прибуття до Австрії та арешти старшин
На початку вересня 1941 року особовий склад «Роланда» було переправлено до табору Маєрлінґ поблизу Відня, а звідти до містечка Зіцендорф. Після цього воякам повернули раніше відібрану зброю та продовжили їхній вишкіл. Ще одна сотня легіонерів продовжувала навчання у .
10 вересня чотаря Любомира Ортинського було відряджено до Берліна з метою інформування про долю батальйону Степана Бандери та Ярослава Стецька, які у той час перебували там під арештом. 16 вересня Любомира Ортинського, а разом з ним Ріко Ярого, Григорія Барабаша та ще двох підстаршин, а також 2 працівників Віденського бюро ОУН (б) були арештовані німецькою службою безпеки. Їх було звинувачено у антидержавній діяльності та направлено до концтабору.
Утворення охоронного батальйону «Роланд Нахтігаль»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5alppOGxSREFsUVRBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqUmZKVVF4SlRnelh5VkVNQ1U1TUNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNU5pVkVNU1U1TjE4bFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRreUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMkxtcHdaeTh6TURCd2VDMGxSREFsUVRBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqUmZKVVF4SlRnelh5VkVNQ1U1TUNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNU5pVkVNU1U1TjE4bFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRreUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
На підставі розпорядження райхсфюрера СС від 16 вересня 1941 року з українських вояків батальйонів «Нахтігаль» та «Роланд», які перебували у таборах Нойгамер, та Зіцендорф, було утворено охоронний батальйон під назвою «Роланд Нахтігаль», який мав дислокуватися у таборі поблизу міста Франкфурт-на-Одері.
18 жовтня вояками та старшинами батальйону було підписано та передано німецькому командуванню меморандум, яким вимагалося визнати проголошене 30 червня 1941 року у Львові відновлення незалежності Української держави, звільнити арештованих членів ОУН (б), уряду Стецька, а також рідних та близьких членів батальйону. Крім того, у меморандумі вказувалося, що реорганізований підрозділ може бути використаний у бойових діях лише на території України під командою українських старшин, які повинні мати такі самі права та обов'язки, як і офіцери німецької армії, ніякої іншої присяги, крім раніше складеної присяги на вірність Україні, вояки не складатимуть, і кожен з них у індивідуальному порядку підписує річний контракт на службу до кінця 1942 року.
19 жовтня особовий склад «Нахтігаля» прибув до Франкфурта, а через два дні туди ж прибули і легіонери «Роланда».
У Франкфурті було утворено єдиний батальйон у складі 650 вояків, поділений на 4 роти (сотні) з приблизно рівною кількістю людей у кожній. Командиром підрозділу було призначено Євгена Побігущого, а його ад'ютантом став поручник Омелян Герман-«Орлик». Командирами рот (сотень) було призначено Михайла Бригідера, Романа Шухевича, Василя Сидора та поручника В. Павлика.
1 листопада 1941 року представником німецького командування було надано відповідь на меморандум легіонерів, якою було повідомлено, що після проведення додаткового вишколу реорганізований батальйон буде використовуватися на східному фронті, складання будь-яких додаткових присяг не вимагається. Однак, щодо визнання Української держави та її уряду, а також звільнення арештованих членів ОУН (б) чіткої відповіді не було отримано.
Більшість вояків обох батальйонів погодилися укласти однорічний контракт, який набрав чинності з 1 грудня 1941 року, і лише 15 осіб, серед яких колишній лікар «Роланда», а також кілька підстаршин і стрільців, відмовилися від підписання.
Бойовий вишкіл реорганізованого батальйону продовжувався до весни 1942 року, коли 16 березня підрозділ уже під новою назвою 201-й батальйон шуцманшафту було відправлено на територію Білорусі, де він мав забезпечувати охорону шляхів сполучення на території між Могильовом, Вітебськом та Лепелем.
У грудні 1942 року після закінчення терміну дії контракту вояки батальйону відмовилися від його продовження, після чого батальйон було розформовано, вояків звільнено зі служби, а старшин заарештовано (уникнути арешту вдалося лише деяким, серед них — Роману Шухевичу. У подальшому деякі колишні легіонери батальйону брали участь в організації підпілля ОУН (б) на Миколаївщині та Одещині, а також, перебуваючи на німецькій службі як перекладачі, надавали допомогу бандерівському підпіллю у Криму (Сімферополі).
З 22 колишніх старшин батальйону 13 опинилися у лавах УПА, а 9 — у Дивізії «Галичина».
Уніформа та відзнаки
Однострої та знаки розрізнення
Формування та вишкіл батальйону «Роланд» відбувалося у дещо інших умовах, ніж аналогічного батальйону «Нахтігаль». Тому безпосередньому організатору та куратору «Роланда» Ріко Ярому вдалося довести необхідність наявності у підрозділі української уніформи та відзнак. Представників німецького командування навіть запевнили у тому, що така форма вже існує.
Після повернення Ріко Ярого до Відня на засіданні Бюро ОУН (б) було вирішено терміново розробити проект форменого одягу та знаків розрізнення легіонерів, а також організувати їх виготовлення. За зразок було взято знаки розрізнення Галицької армії, які, з урахуванням нових обставин, у яких мав діяти батальйон, було дещо модифіковано. Крім того, Ріко Ярому через свої зв'язки вдалося отримати зі складів кількасот нових одностроїв колишньої чехословацької армії зразка 1930 року, які складалися з шерстяних мундирів кольору хакі, штанів-галіфе та пілотки. Ця форма була призначена для носіння як стрільцями, так і старшинами «Роланда».
Мундир з застібкою на шість ґудзиків мав прямі накладні та косі бокові кишені з трикутними клапанами. Емблема на ґудзиках мала вигляд двох перехрещених мечів гостряками угору. Бунчужний, підстаршини та старшини батальйону мали на правому плечі погони у вигляді вузького плетеного шнура золотого кольору. На комірці були нашиті спеціальні петлиці у вигляді «зубчатки» темно-червоного кольору. Починаючи з бунчужного і закінчуючи сотниками «зубчатки» обшивалися золотим шнуром, діаметром 1,5-2 мм. Петлиці старшин являли собою аналогічного вигляду «зубчатки», які нашивалися на прямокутний клапан, виготовлений з матеріалу жовтого кольору. Крім того, були введені нарукавні знаки розрізнення у вигляді смужок білого (для підстаршин) та жовтого (для старшин) кольорів. Однак, у зв'язку з нестачею «зубчаток», більшість вояків «Роланда» носили на комірі німецькі петлиці у вигляді тканих подвійних вузьких котушок, хоча більшість підстаршин усе ж намагалися знайти можливість виготовити та носити саме «зубчатки». У окремих випадках вояки батальйону носили над правою нагрудною кишенею значок Вермахту у вигляді німецького орла. Крім того, при відправці на фронт у липні 1941 року особовому складу «Роланда» було видано нарукавні пов'язки жовтого кольору з чорним написом «Deutsche Wehrmacht» (Німецькі збройні сили). Як головні убори використовувалися чеські пілотки кольору хакі з українськими кокардами у вигляді золотого тризуба на блакитному тлі у синій «розетці». Також стрільці мали австрійські сталеві шоломи часів Першої світової війни. Стрільці та підстаршини носили також поясні ремені з простими однозубцевими пряжками, тоді як старшини використовували німецькі офіцерські ремені з плечевою портупеєю.
Зазначена вище уніформа існувала у батальйоні «Роланд» до жовтня 1941 року. Після реорганізації ДУН в 201-й батальйон шуцманшафт особовому складу було видано однострої німецької поліції.
Відзнака ДУН
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WlM5bE5pOGxSREFsT1RjbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREVsT0RjbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRmZKVVF3SlRrMEpVUXdKVUV6SlVRd0pUbEVMbXB3Wnk4eE1EQndlQzBsUkRBbE9UY2xSREFsUWtRbFJEQWxRakFsUkRFbE9EY2xSREFsUWtVbFJEQWxRa0ZmSlVRd0pUazBKVVF3SlVFekpVUXdKVGxFTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У 1941 році у Німеччині для вояків обох батальйонів ДУН було виготовлено спеціальний нагрудний знак з тризубом у лавровому вінку та написом «ОУН — ДУН 1941».
Див. також
Примітки
- С. Музичук, І. Марчук. Батальйон «Roland» // Однострій. Військово-історичний журнал. — 2002. — № 7. — С. 33.
- Там само.
- А. Боляновський. Українські військові формування в збройних силах Німеччини (1939—1945) / Львівський національний університет ім. І. Франка; Канадський інститут українських студій Альбертського університету. — Львів, 2003. — С. 64.
- А. Боляновський. Українські військові формування в збройних силах Німеччини (1939—1945) / Львівський національний університет ім. І. Франка; Канадський інститут українських студій Альбертського університету. — Львів, 2003. — С. 60.
- Д-р Л. О. Ортинський. Група Південь т. зв. «Ролянд». (З доповіді на Конференції Ген. Секретаріяту УГВР і «Прологу», присвяченій історії української зовнішньої політики, 5-го травня 1960 року в Ню-Йорку). // Свобода. — 1960. — 21 червня. — Ч. 117 — С. 2.
- С. Музичук, І. Марчук. Батальйон «Roland» // Однострій. Військово-історичний журнал. — 2002. — № 7. — С. 38.
- Там само. — С. 37-38.
- О. Горбач. Д-р Любомир Ортинський /// Вісті Комбатанта. — 1961. — Ч. 3. — С. 6.
- І. Патриляк. Військова діяльність ОУН (б) у 1940—1942 роках. — К.: Київський національний університет ім. Т. Шевченка; Інститут історії України НАН України, 2004 — С. 284.
- С. Дробязко, А. Каращук. Восточные добровольцы в вермахте, полиции и СС. Униформа, вооружение, организация. — М.: АСТ, 2000. — С. 42.
- Д-р Л. О. Ортинський. Група Південь т. зв. «Ролянд». (З доповіді на Конференції Ген. Секретаріяту УГВР і «Прологу», присвяченій історії української зовнішньої політики, 5-го травня 1960 року в Ню-Йорку). // Свобода. — 1960. — 22 червня. — Ч. 118 — С. 2.
- Л. Колтунюк. Завберсдорф // У лавах дружинників. Спогади учасників / Упор. М. Кальба. — Денвер: Видання Дружин Українських Націоналістів, 1982. — С. 48-49.
- В. Боднар. «Ми готові були заплатити молодим життям…». У 50-річчя українського леґіону «Ролянд» // Свобода. — 1999. — 9 квітня. — № 15. — С. 8.
- І. Стебельський. Шляхами молодості й боротьби. Спогади, статті, листування / Передм. О. Зінкевича. — К.: Смолоскип, 1999. — С. 53.
- Л. Колтунюк. Завберсдорф // У лавах дружинників. Спогади учасників / Упор. М. Кальба. — Денвер: Видання Дружин Українських Націоналістів, 1982. — С. 51-52.
- Л. Колтунюк. Завберсдорф // У лавах дружинників. Спогади учасників / Упор. М. Кальба. — Денвер: Видання Дружин Українських Націоналістів, 1982. — С. 51.
- Д-р Л. О. Ортинський. Група Південь т. зв. «Ролянд». (З доповіді на Конференції Ген. Секретаріяту УГВР і «Прологу», присвяченій історії української зовнішньої політики, 5-го травня 1960 року в Ню-Йорку). // Свобода. — 1960. — 23 червня. — Ч. 119 — С. 2.
- В. Боднар. Спогад про полк. Евгена Побігущого-Рена // Вісті Комбатанта. — 1995. — Ч. 4 (195). — С. 13-14.
- Л. Колтунюк. Завберсдорф // У лавах дружинників. Спогади учасників / Упор. М. Кальба. — Денвер: Видання Дружин Українських Націоналістів, 1982. — С. 52-53.
- Л. Колтунюк. Завберсдорф // У лавах дружинників. Спогади учасників / Упор. М. Кальба. — Денвер: Видання Дружин Українських Націоналістів, 1982. — С. 54.
- Т. Крочак. Витяги зі щоденника 1941—1943 рр. про побут у Леґіоні ДУН // Дружини Українських Націоналістів у 1941—1942 роках. — Мюнхен: Наша книгозбірня, 1953. — С. 45.
- Т. Крочак. Піт щадить кров // У лавах дружинників. Спогади учасників / Упор. М. Кальба. — Денвер: Видання Дружин українських націоналістів, 1982. — С. 144.
- А. Боляновський. Українські військові формування в збройних силах Німеччини (1939—1945) / Львівський національний університет ім. І. Франка; Канадський інститут українських студій Альбертського університету. — Львів, 2003. — С. 61.
- Л. Колтунюк. Завберсдорф // У лавах дружинників. Спогади учасників / Упор. М. Кальба. — Денвер: Видання Дружин Українських Націоналістів, 1982. — С. 54-55.
- Л. Колтунюк. Завберсдорф // У лавах дружинників. Спогади учасників / Упор. М. Кальба. — Денвер: Видання Дружин Українських Націоналістів, 1982. — С. 55.
- В. Боднар. Спогад про полк. Евгена Побігущого-Рена // Вісті Комбатанта. — 1995. — Ч. 4 (195). — С. 13.
- В. Косик. Україна і Німеччина у Другій світовій війні. — Париж — Нью-Йорк — Львів, 1993. — С. 149.
- Л. Колтунюк. Завберсдорф // У лавах дружинників. Спогади учасників / Упор. М. Кальба. — Денвер: Видання Дружин Українських Націоналістів, 1982. — С. 62.
- Т. Крочак. Витяги зі щоденника 1941—1943 рр. про побут у Леґіоні ДУН // Дружини Українських Націоналістів у 1941—1942 роках. — Мюнхен: Наша книгозбірня, 1953. — С. 47-48.
- А. Боляновський. Українські військові формування в збройних силах Німеччини (1939—1945) / Львівський національний університет ім. І. Франка; Канадський інститут українських студій Альбертського університету. — Львів, 2003. — С. 61-63.
- П. Мірчук. Нарис історії ОУН 1920—1939 роки. — К.: Українська Видавнича Спілка, 2007, — С. 719.
- І. Патриляк. Військова діяльність ОУН (б) у 1940—1942 роках. — К.: Київський національний університет ім. Т. Шевченка; Інститут історії України НАН України, 2004 — С. 312, 314.
- Є. Побігущий-Рен. Мозаїка моїх спогадів. — Мюнхен; Лондон, 1982. — С. 64.
- А. Боляновський. Українські військові формування в збройних силах Німеччини (1939—1945) / Львівський національний університет ім. І. Франка; Канадський інститут українських студій Альбертського університету. — Львів, 2003. — С. 63.
- Л. Шанковський Похідні групи ОУН (Причинки до історії похідних груп ОУН на центральних та східних землях України в 1941—1943 рр.). — Мюнхен: Український самостійник, 1958. — С. 141.
- Л. Шанковський Похідні групи ОУН (Причинки до історії похідних груп ОУН на центральних та східних землях України в 1941—1943 рр.). — Мюнхен: Український самостійник, 1958. — С. 217.
- Є. Стахів. Крізь тюрми, підпілля й кордони. Повість мого життя. — Київ: Рада, 1995. — С. 91.
- BA-MA. RH20-11/485.12.6.41.
- А. Боляновський. Українські військові формування в збройних силах Німеччини (1939—1945) / Львівський національний університет ім. І. Франка; Канадський інститут українських студій Альбертського університету. — Львів, 2003. — С. 65.
- BA-MA. RH20-11/485.
- А. Боляновський. Українські військові формування в збройних силах Німеччини (1939—1945) / Львівський національний університет ім. І. Франка; Канадський інститут українських студій Альбертського університету. — Львів, 2003. — С. 65.
- BA-MA. RH20-17/277. Bl.139.
- В. Косик. Україна і Німеччина у Другій світовій війні. — Париж — Нью-Йорк — Львів, 1993. — С. 150.
- С. Музичук, І. Марчук. Батальйон «Roland» // Однострій. Військово-історичний журнал. — 2002. — № 7. — С. 39.
- Д-р Л. О. Ортинський. Група Південь т. зв. «Ролянд». (З доповіді на Конференції Ген. Секретаріяту УГВР і «Прологу», присвяченій історії української зовнішньої політики, 5-го травня 1960 року в Ню-Йорку). // Свобода. — 1960. — 24 червня. — Ч. 120 — С. 2.
- В. Косик. Україна і Німеччина у Другій світовій війні. — Париж — Нью-Йорк — Львів, 1993. — С. 150.
- Є. Побігущий. Дружини Українських Націоналістів на Білорусі // Дружини Українських Націоналістів у 1941—1942 роках. — Мюнхен: Наша книгозбірня, 1953. — С. 16-17.
- Т. Крочак. Витяги зі щоденника 1941—1943 рр. про побут у Леґіоні ДУН // Дружини Українських Націоналістів у 1941—1942 роках. — Мюнхен: Наша книгозбірня, 1953. — С. 48-49.
- Є. Побігущий. Дружини Українських Націоналістів на Білорусі // Дружини Українських Націоналістів у 1941—1942 роках. — Мюнхен: Наша книгозбірня, 1953. — С. 18.
- І. Патриляк. Військова діяльність ОУН (б) у 1940—1942 роках. — К.: Київський національний університет ім. Т. Шевченка; Інститут історії України НАН України, 2004 — С. 316.
- Є. Побігущий. Дружини Українських Націоналістів на Білорусі // Дружини Українських Націоналістів у 1941—1942 роках. — Мюнхен: Наша книгозбірня, 1953. — С. 17.
- В. Косик. Україна і Німеччина у Другій світовій війні. — Париж — Нью-Йорк — Львів, 1993. — С. 151.
- Т. Крочак. Витяги зі щоденника 1941—1943 рр. про побут у Леґіоні ДУН // Дружини Українських Націоналістів у 1941—1942 роках. — Мюнхен: Наша книгозбірня, 1953. — С. 52-53.
- Д-р Л. О. Ортинський. Група Південь т. зв. «Ролянд». (З доповіді на Конференції Ген. Секретаріяту УГВР і «Прологу», присвяченій історії української зовнішньої політики, 5-го травня 1960 року в Ню-Йорку). // Свобода. — 1960. — 26 червня. — Ч. 121 — С. 2.
- С. Музичук, І. Марчук. Батальйон «Roland» // Однострій. Військово-історичний журнал. — 2002. — № 7. — С. 40.
- Російський державний військовий архів (РГВА). — Ф. 720к. — Оп. 2. — Спр. 52. — Арк. 159.
- Т. Крочак. Витяги зі щоденника 1941—1943 рр. про побут у Леґіоні ДУН // Дружини Українських Націоналістів у 1941—1942 роках. — Мюнхен: Наша книгозбірня, 1953. — С. 55.
- Т. Крочак. Витяги зі щоденника 1941—1943 рр. про побут у Леґіоні ДУН // Дружини Українських Націоналістів у 1941—1942 роках. — Мюнхен: Наша книгозбірня, 1953. — С. 58.
- В. Косик. Україна і Німеччина у Другій світовій війні. — Париж — Нью-Йорк — Львів, 1993. — С. 155.
- Л. Шанковський Похідні групи ОУН (Причинки до історії похідних груп ОУН на центральних та східних землях України в 1941—1943 рр.). — Мюнхен: Український самостійник, 1958. — С. 141, 182—183.
- Logush M. O. GALICIA DIVISION. The Waffen-SS 14-th grenadier division 1943—1945. 1997, P.95
- С. Музичук, І. Марчук. Батальйон «Roland» // Однострій. Військово-історичний журнал. — 2002. — № 7. — С. 41.
- М. Кальба. Дружини Українських Націоналістів. — Детройт, 1992. — С. 33.
- Я. Семотюк. Українські військові відзнаки. — Торонто, 1991. — С. 39.
Література
- Патриляк І. К. Роланд // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 275. — .
- Боднар В. Спогад про полк. Евгена Побігущого-Рена // Вісті Комбатанта. — 1995. — Ч. 4 (195). — 127 с.
- Болюх М. «Оглянувшись в минуле…»: Спогади / Упор. та передм. О. Панченко. — Гадяч: Видавництво «Гадяч», 2004;
- Боляновський А. Дивізія «Галичина». Історія. — Львів, 2000. — 528 с.
- Боляновський А. Українські військові формування в збройних силах Німеччини (1939–1945) / Львівський національний університет імені Івана Франка; Канадський інститут українських студій Альбертського університету. — Львів, 2003. — 686 с.
- Горбач О. Д-р Любомир Ортинський // Вісті Комбатанта. — 1961. — Ч. 3. — С. 6.
- Дружини Українських Націоналістів у 1941—1942 роках. — Мюнхен: Наша книгозбірня, 1953.
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Косик В. Україна і Німеччина у Другій світовій війні. — Париж — Нью-Йорк — Львів, 1993. — .
- Мірчук П. Нарис історії ОУН 1920—1939 роки. — К.: Українська Видавнича Спілка, 2007. — .
- Музичук С., Марчук І. Батальйони «Nachtigall» та «Roland» (Дружини Українських націоналістів) // Однострій. Військово-історичний журнал. — 2000. — № 3. — С. 25-33.
- Музичук С., Марчук І. Батальйон «Roland» // Однострій. Військово-історичний журнал. — 2002. — № 7. — С. 33-41.
- Патриляк І. К. Військова діяльність ОУН(Б) у 1940—1942 роках. — Київ, 2004.
- Побігущий-Рен Є. Мозаїка моїх спогадів. — Мюнхен; Лондон, 1982.
- Содоль П. Українська Повстанча Армія, 1943-49. Довідник другий. — Нью-Йорк: Пролог, 1995. — .
- Стахів Є. Крізь тюрми, підпілля й кордони. Повість мого життя. — Київ: Рада, 1995. — 318 с. ;
- Стебельський І. Шляхами молодості й боротьби. Спогади, статті, листування / Передм. О. Зінкевича. — К.: Смолоскип, 1999.
- У лавах дружинників. Спогади учасників / Упор. М. Кальба. — Денвер: Видання Дружин Українських Націоналістів, 1982.
- Шанковський Л. Похідні групи ОУН (Причинки до історії похідних груп ОУН на центральних та східних землях України в 1941—1943 рр.). — Мюнхен: Український самостійник, 1958.
- Дробязко С., Каращук А. Восточные добровольцы в вермахте, полиции и СС. Униформа, вооружение, организация. — М.: АСТ, 2000.
- Logush М. О. GALICIA DIVISION. The Waffen-SS 14-th grenadier division 1943—1945. 1997.
Посилання
- Ролянд // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1964. — Т. 7, кн. XIII : Літери Риз — Се. — С. 1627. — 1000 екз.
- Д-р Л. О. Ортинський. Група Південь т. зв. «Ролянд» (ч. 1).
- Д-р Л. О. Ортинський. Група Південь т. зв. «Ролянд» (ч. 2).
- Д-р Л. О. Ортинський. Група Південь т. зв. «Ролянд» (ч. 3).
- Д-р Л. О. Ортинський. Група Південь т. зв. «Ролянд» (ч. 4).
- Д-р Л. О. Ортинський. Група Південь т. зв. «Ролянд» (ч. 5).
- «Ми готові були заплатити молодим життям…» У 50-ліття українського леґіону «Ролянд».
- Добровільці ДУН та їхній вишкіл.
- Відійшов Мирослав Болюх.
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Roland takozh Organizaciya Roland angl Organisation Roland Bataljon kurin Roland nim Battalion Ukrainische Gruppe Roland Pivdennij kurin DUN bataljon DUN utvorenij z iniciativi OUN b za domovlenistyu z vishimi oficerami Vermahtu u kvitni chervni 1941 roku z metoyu pidgotovki kadriv dlya majbutnih ukrayinskih zbrojnih sil ta zastosuvannya proti radyanskih vijsk na majbutnomu nimecko radyanskomu fronti Roland Battalion Ukrainische Gruppe RolandSotnya bataljonu Roland na marshi Zavbersdorf Avstriya cherven 1941 r Na sluzhbi 1941 1942Krayina Tretij RejhNalezhnist abverVid VermahtTip Suhoputni vijskaRol pihotaChiselnist priblizno 500 osibOperaciyi Druga svitova vijna Operaciya Barbarossa KomanduvannyaViznachni komanduvachi z ukrayinskogo boku Yevgen Pobigushij z nimeckogo boku major za inshimi danimi oberlejtenant Pichman pislya 24 07 1941 r lejtenant Zibert U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Roland znachennya Peredistoriya stvorennyaPislya rozkolu OUN u 1940 obidva yiyi krila vrahovuyuchi vazhlivu rol yaku ti mayut vidigrati v borotbi za utvorennya samostijnoyi Ukrayinskoyi derzhavi shukali mozhlivosti dlya stvorennya ukrayinskih zbrojnih formuvan Rozumiyuchi neminuchist u majbutnomu radyansko nimeckogo zbrojnogo konfliktu u Yevropi Provid OUN b namagavsya skoristatisya situaciyeyu ta dosyagti domovlenostej z nimeckimi vijskovimi ta rozviduvalnimi sluzhbami pro pidgotovku za dopomogoyu nimeckih instruktoriv bojovikiv starshinskih ta pidstarshinskih kadriv dlya majbutnoyi ukrayinskoyi armiyi Pitannya organizaciyi pidgotovki takih zbrojnih kadriv buli pokladeni na Vijskovu referenturu Provodu OUN b ocholyuvanu Romanom Shuhevichem Golovnoyu metoyu vbachalosya formuvannya mozhlivo nevelikoyu za chiselnistyu odnak dobre vishkolenoyi bojovoyi odinici voyaki yakoyi otrimali b ne tilki teoretichnu ale j praktichnu pidgotovku yaku mozhna bulo zdobuti lishe u lavah regulyarnoyi armiyi Tomu vid imeni Provodu OUN b vstanovlennya potribnih kontaktiv z oficerami Vermahtu kritichno nalashtovanimi do planiv Adolfa Gitlera yaki simpatizuvali ukrayinskomu nacionalno vizvolnomu ruhu bulo dorucheno kolishnomu sotniku avstro ugorskoyi ta Galickoyi armiyi Rihardu Riko Yaromu Ostannij proviv ryad zustrichej z oficerami rezervu OKV Teodorom Oberlenderom ta Georgom Gerulisom yaki zavershilisya u lyutomu 1941 roku dosyagnennyam poperednoyi domovlenosti pro pidgotovku ukrayinskogo vijskovogo pidrozdilu chiselnistyu u 700 800 voyakiv Nadali bulo rozpochato peregovori z vishim kerivnictvom OKV komanduvachem suhoputnih vijsk general feldmarshalom fon Brauhichem yakij opikuvavsya vijskovoyu pidgotovkoyu nimeckih armij do majbutnoyi vijni proti SRSR ta nachalnikom vijskovoyi rozvidki Tretogo Rajhu admiralom Kanarisom Za naslidkami cih peregovoriv bulo dosyagnuto zgodu pro vishkil 800 kandidativ u starshini kotri u majbutnomu mali stati yadrom soyuznoyi Nimechchini ukrayinskoyi armiyi Kozhna z storin za dopomogoyu ciyeyi domovlenosti namagalasya dosyagti vlasnoyi meti Tak OUN b rozglyadala dosyagnutu domovlenist yak mozhlivist otrimannya chlenami Organizaciyi neobhidnoyi praktichnoyi vijskovoyi pidgotovki a takozh otrimati mozhlivist pid prikrittyam nimeckih armijskih chastin potrapiti na teritoriyu URSR dlya progoloshennyu nezalezhnosti Ukrayini za pidtrimki ukrayinskogo bataljonu z podalshim rozgortannyam na bazi ostannogo ukrayinskoyi armiyi U svoyu chergu nimecka storona vbachala dlya sebe korisnim provedennya voyakami ukrayinskogo pidrozdilu agitaciyi ta propagandi sered naselennya Ukrayini a takozh vikonannya rozviduvalnih diversijnih sabotazhnih ta inshih akcij v interesah nimeckih zbrojnih sil Formuvannya bataljonuShe pochinayuchi z sichnya 1941 roku Byuro Krajovoyu Ekzekutivoyu OUN b u Vidni spochatku pid kerivnictvom Ivana Gabrusevicha Dzhona a potim Zenona Matli bulo provedeno aktivnu organizacijnu robotu mizh ukrayinskimi pracivnikami ta polonenimi voyakami kolishnoyi polskoyi armiyi ukrayinskogo pohodzhennya Zokrema protyagom sichnya kvitnya 1941 roku predstavniki Byuro vidvidali miscya prozhivannya ukrayinciv na teritoriyi Avstriyi organizovuyuchi mizh nimi merezhu klitin OUN b ta provodyachi oblik boyezdatnoyi molodi U kvitni 1941 roku mizh predstavnikami Provodu OUN b ta nimeckim komanduvannyam bulo dosyagnuto ugodi pro stvorennya ta vishkil na teritoriyi Avstriyi u zamku poblizu mistechka drugogo bataljonu DUN Nahtigal pid kodovoyu nazvoyu Organizaciya Roland Pro dosyagnutu domovlenist Riko Yarij povidomiv u seredini misyacya na zasidanni Byuro OUN b u Vidni na yakomu buli prisutni Lyubomir Ortinskij Mihajlo Palidovich ta Yevgen Gutovich Pislya otrimannya zgodi na stvorennya bataljonu neobhidno bulo provesti vidbir majbutnih kursantiv ta zabezpechiti yih dostavku do miscya vishkolu u Vikonannya cogo zavdannya bulo pokladeno na Lyubomira Ortinskogo yakomu dovodilosya dopomagati organizuvati vse vid lyudej uniform vidznak po vsyaki posvidki j shajni vid nimeckoyi vijskovo partijnoyi byurokratiyi Verbuvalne byuro bataljonu roztashovuvalosya u Vidni na Lyandshtrasser Gauptshtrasse u privatnomu budinku Na zaklik vidguknulosya bilshe tisyachi cholovik vklyuchayuchi chastinu studentiv z universitetiv Vidnya i Graca yaki za deyakimi danimi sklali blizko 15 vid osobovogo skladu bataljonu Yak zgaduvav piznishe kolishnij chotovij Rolanda Lyubomir Ortinskij dobrovolcyami buli molodi lyudi vikom u 20 25 rokiv yaki perevazhno pohodili z Galichini a naddnipryanci ta volinyani stanovili sered nih lishe neznachnij vidsotok Za spogadami voyaka bataljonu Lyubomira Koltunyuka na toj chas u seredovishi ukrayinciv u Avstriyi panuvalo dva rizni poglyadi Oficijni kola z ryadiv UNO buli proti aktivnogo vistupu chi tvorennya legioniv I tomu zakliki do spokoyu i chekati na vkazivki Inshim ce ne podobalosya Yih rozrivala neterplyachist i bazhannya akciyi Ce ti yaki she ne vstigli zgolositisya do Legionu ale pri najblizhchij nagodi dumali mobilizuvatisya Ya osobisto ne mav she viroblenogo rishennya ale shilyavsya bilshe v storonu prihilnikiv vstupiti do Legionu Ne tak radi charu munduru bo kasarnyanogo zhittya nikoli ne lyubiv Tilki radi obov yazku Ya buv pevnij sho same teper rishatimetsya sprava ukrayinskoyi derzhavnosti nashogo buti chi ne buti I v takomu momenti kozhnij ukrayinec povinen spovniti svoyu povinnist dlya batkivshini Inshij kolishnij voyak Rolanda Volodimir Bodnar vidznachav sho hocha vesna ce chas nauki i ispitiv v universitetah ale pravdu skazati nas ne bralisya studiyi Mi zhili v inshomu sviti u velikomu dushevnomu pidnesenni Deyaki z nashih tovarishiv vzhe yihali na vishkil i proshalisya z nami zvorushlivimi slovami Do pobachennya u Lvovi Odnak dozvolena kilkist osobovogo skladu bataljonu obmezhuvalasya 300 kursantami piznishe chiselnist bulo pidvisheno do 450 a tomu z usih ohochih mozhna bulo prijnyati lishe priblizno 1 5 chastinu Z oglyadu na ce na miscya bulo rozislano vkazivki pro chislo dobrovolciv yakih mala napraviti kozhna z miscevih klitin OUN b Ne zvazhayuchi na ce kilkist pribulih viyavilasya znachno bilshoyu za zaplanovanu Ce viklikalo nevdovolennya nimeckoyi vladi oskilki znachna chastina dobrovolciv samovilno zalishala miscya roboti abo tabori vijskovopolonenih u yakih voni perebuvali pid naglyadom sho u drugij polovini travnya 1941 roku privernulo do verbuvalnoyi akciyi uvagu organiv nimeckoyi sluzhbi bezpeki yaki proveli kilka dopitiv ta stvorili specialnu kartoteku na pidozrilih osib peredusim organizatoriv bataljonu Pidgotovka legionerivZavbersdorf Avstriya Vishkil Sotnya bataljonu Roland u Zavbersdorfi U pershomu sheregu zliva napravo major Yevgen Pobigushij chotari Lyubomir Ortinskij Omelyan German Orlik ta Ivan Makarevich U 1938 roci OUN otrimala dlya svoyih potreb zamok poblizu sela u rajoni Viner Nojnshtadtu na pivden vid Vidnya u yakomu chleni Organizaciyi otrimali zmogu projti pochatkovij vijskovij vishkil Yak zgaduvav Lyubomir Koltunyuk Zamok ce malenka posilist yaka skladalasya zi zgadanih vzhe dvoh odnopoverhovih budinkiv chi radshe odnogo budinku zbudovanogo u formi velikoyi literi G Cej budinok svoyimi ramenami tvorit podvir ya zamknene z dvoh inshih bokiv visokim murom Poseredini mala stara cerkovcya z ploskim dahom na yakij idut kam yani shodi Z dahu rozlyagayetsya garnij vid na okolicyu i nedaleki Alpi Z drugogo boku budinku ye sad nevelichkij rozmirom kolo 50h80 metriv Kilka malenkih derevec a pri kinci sadu basejn u dosit zapushenomu stani Yak pislya doviduyemos cej zamok kupila OUN she za chasiv Karpatskoyi Ukrayini dlya vishkilnih cilej Sami budinki she v dosit dobromu stani ale ne duzhe veliki Mozhut pomistiti yaku sotnyu voyakiv Ye okrema kimnata dlya vidpochinku z nevelikoyu bibliotekoyu U kvitni 1941 roku do zamku pribula persha grupa dobrovolciv perevazhno kolishnih vijskovikiv u kilkosti 30 za inshimi danimi 15 cholovik Cya grupa bula organizovana bez pogodzhennya z nimeckim komanduvannyam a tomu na pochatku zmushena bula provoditi zanyattya pidpilno u civilnomu odyazi ta bez zbroyi Pislya pributtya do majora Yevgena Pobigushogo z ciyeyi grupi bulo utvoreno starshinskij ta pidstarshinskij sklad bataljonu Roland Nadali u drugij polovini kvitnya do zamku napravlyalisya nastupni grupi dobrovolciv yaki otrimuvali vidpovidne vijskove obmundiruvannya i na misci v urochistij obstanovci otrimuvali zbroyu Cherez deyakij chas u vzhe perebuvalo blizko 350 dobrovolciv yaki prohodili intensivnij pihotnij kurs z dotrimannyam usih zasad konspiraciyi Pributtya odniyeyi z grup novobranciv do zamku opisav u svoyih spogadah Lyubomir Koltunyuk Nakinec v yizhdzhayemo v yakus slipu vulichku yaka kinchayetsya pered velikoyu v yizdovoyu bramoyu Avto zaderzhuyetsya i trubit Vidchinyayetsya vazhka derev yana brama V brami na stijci voyak v mundiri haki Avto pereyizhdzhaye kriz bramu i v pereyizdi zavvazhuyemo na shapci stijkovogo sino zhovtu rozetu Yakos serce hvilyuyuche zabilosya vid nespodivanki Pomimo nashih bazhan ne hotilosya viriti sho to voyak ukrayinskogo legionu i sho mi takozh budemo zaraz u riznih mundirah Kudis podilasya poperednya toska nespokij sumnivi a grudi zovsim neochikuvano napovnilisya radistyu Ziskakuyemo na podvir yi z avta i zacikavleno rozglyadayemosya Na podvir yi rij voyakiv maye vpravi Z budinku vihodit starshina i pochinaye robiti z nas civiliv vijsko Stayemo v lavi dilyat nas na royi choti vishukuyut z pomizh nas buvshih voyakiv sho mayut syakij takij dosvid u voyennomu remesli shob piznishe peredati yim funkciyi instruktoriv Priznachayut nam nashi kvartiri rozdayut mundiri i deyakij viryad yidunki lozhki Zbroyu distanemo piznishe Chas skoro minaye skinchilisya vzhe zanyattya dlya starih voyakiv i voni vihodyat na podvir ya i zacikavleno priglyadayutsya do nas rekrutiv Nakinec komanda Rozhid i mi rozbigayemosya Strichayemo znajomih vitayemosya dilimosya najnovishimi novinami Ta chasu na te nebagato O god 6 yij vecherom skladayemo svoyi lahi na priznacheni miscya ta jdemo po fasunok hlib brilka masla marmelyada kava Vse te skoro znikaye v nashih porozhnih shlunkah Miyemo nachinnya pid pompoyu na podvir yi a todi primiryayemo i odyagayemo mundiri O 7 yij godini zbirka i molitva Metamorfoza z civiliv na voyakiv ne jde gladko ale povoli nabirayemo vijskovij viglyad Najtyazhke jde sprava z naviyakami yaki mayemo vzhivati na nogi zamist chobit Mundiri cheskoyi armiyi gudziki z dvoma navhrest mechami shapka pirigivka na yaku musimo prishiti sobi rozetu Ce odinoke sho nadaye nam harakter ukrayinskogo voyaka Vkinci zbirayemosya na podvir yi do vechirnoyi zbirki Vidbuvayetsya oficijne privitannya nas novopribulih komendantom vishkilnogo taboru vechirnya molitva i rozhodimosya Za spogadami Lyubomira Ortinskogo vishkil voyakiv bataljonu rozpochavsya na pochatku travnya 1941 roku Vikladachami u buli yak ukrayinski tak i kilka nimeckih efrejtoriv Komendantom taboru buv major Yevgen Pobigushij yakij harakterizuvavsya kursantami yak duzhe dobrij teoretik profesional u vijskovij sferi ta suvorij i vimoglivij vikladach sho malo zvertav uvagu na partijno politichni poglyadi a natomist vbachav svoyim obov yazkom dati svoyim pidleglim dobri znannya z voyennogo remesla Vishkil yakij prohodili legioneri Rolanda u ne nadto vidriznyavsya vid zvichajnogo kazarmenogo zhittya Rozporyadok dnya peredbachav rannij pidjom snidanok dennij nakaz o 7 godini ranku potim vpravi do poludnya godinna pererva na obid pislya yakoyi znovu vidbuvalisya vpravi na podvir yi zamku yaki trivali do 5 godini vechora Kilka raziv kursanti kursanti robili marshi za mezhi ta vikonuvali vijskovi vpravi na velikij teritoriyi u yakih brala uchast cila sotnya a takozh pislya otrimannya zbroyi gvintivok nimeckogo virobnictva zanyattya zi zbroyeyu yaki vidbuvalisya takozh u specialno oblashtovanomu dlya cogo misci na znachnij vidstani vid zamku Uvecheri vidbuvalasya takozh chistka obmundiruvannya zbroyi a takozh vpravi z skladannya rozbirannya gvintivok Intensivnij vijskovij vishkil na bazi trivav blizko 6 tizhniv pislya chogo voyaki bataljonu prodovzhuvali jogo takozh u Rumuniyi ta na teritoriyi Ukrayini Za spogadami odnogo z chotovih Rolanda Teodora Krochaka vishkil perevedeno duzhe skondensovano i pospishno tak sho ne bude perebilshennyam sho te sho v normalnih kadetskih shkolah proroblyayetsya za misyac mi prohodili v odnomu tizhni z ne menshim uspihom A sprijmali mi ce tomu sho u nas buv znachno bilshij i shirishij zapal ta svidomist nashoyi vidpovidalnosti j obov yazku yakij mi mali vikonati Vishkil prohodiv ne yak dlya buduchih voyakiv ale dlya starshin ta starshih pidstarshin Krim vijskovogo legioneri prohodili takozh duzhe intensivnij politichnij vishkil Yak zgaduvav kolishnij chotovij Rolanda Lyubomir Ortinskij politichne ta vijskove kerivnictvo bataljonu rozglyadalo jogo ne lishe yak vijskove formuvannya priznachennyam yakogo bula uchast u bojovih diyah na pochatku vijni z SRSR ale j yak strukturu sho mala vikonuvati peredusim politichno vijskovi zavdannya Pidrozdil mav stati osnovoyu dlya stvorennya nacionalnih zbrojnih sil a takozh u razi potrebi vikonuvati organizacijno administrativni zavdannya Tomu krim zvichajnogo strileckogo ozbroyennya voyaki Rolanda mali takozh drukarski mashinki ciklostili propagandivnu literaturu ta zazdalegid zagotovleni letyuchki Pidporyadkuvannya bataljonu komandiram ukrayincyam ukrayinska administraciya zamku a takozh toj fakt sho instruktazh komandi ta nakazi pid chas vishkolu zdijsnyuvalisya ukrayinskoyu movoyu stvoryuvali spriyatlivij moralnij klimat u lavah voyakiv Zavdyaki comu chleni Rolandu pershimi sklasti prisyagu na virnist Ukrayini za movchaznoyi zgodi OKV abo navit za vidsutnosti takoyi Dozvillya legioneriv Yak piznishe pisav u svoyih spogadah Lyubomir Koltunyuk krim regulyarnih ta oficijnih zanyat voyaki bataljonu takozh vlasnimi silami organizovuvali sobi pozasluzhbovi ta zagalom dozvillya Zokrema protyagom kilkadennoyi roboti bulo vichisheno basejn na teritoriyi zamku shob mozhna bulo v nomu kupatisya Uvecheri pislya vishkolu legioneri zbiralisya na podvir yi ta robili probi horu yakim diriguvav kolishnij student veterinariyi z Vidnya Yadro spivakiv takozh utvoryuvali studenti hocha uchast u hori brali vsi voyaki bataljonu Krim togo spilnimi zusillyami kursantiv bulo pidgotovleno tak zvanu vatru reviyu yaka vidbulasya odnogo vechora u zamkovomu sadu prosto neba Gotuvalasya vistava u tayemnici z metoyu nadannya vistupu harakteru nespodivanki dlya zaproshenih U den vistupu v kilkoh miscyah na teritoriyi zamku bulo rozvishano specialno pidgotovleni afishi U programu dijstva vhodili parodiyi mushtri ta balet odalisok Na dijstvi bula prisutnya znachna chastina voyakiv bataljonu na choli z komendantom taboru ta starshinami Svyatkuvannya Aktu vidnovlennya derzhavnosti Pidnyattya prapora u Zavbersdorfi Zliva napravo chotar Ivan Makarevich Riko Yarij major Yevgen Pobigushij chotari Omelyan German Orlik ta Lyubomir Ortinskij Pro fakt progoloshennya u Lvovi 30 chervnya 1941 roku Aktu vidnovlennya Ukrayinskoyi Derzhavi voyaki bataljonu Roland diznalisya z radioperedachi Cyu podiyu bulo vidsvyatkovano urochistoyu zbirkoyu osobovogo skladu pered zamkovoyu cerkvoyu Yak zgaduvav odin z legioneriv bataljonu Padaye nakaz Sotnya na pravo glyan i mi vistruncheni zorimo ochima za blakitno zhovtim praporom yakij gordo pidnositsya vgoru po mashti i lopoche na vitri Navit nimci viddayut shanu nashomu praporovi i ce napovnyaye nashi sercya gordistyu i radistyu Po urochistij ceremoniyi nam zlagidneno togo vechora strogij rigor a nashi starshini svyatkuvali cej den she dovgo vnochi po svoyih kimnatah Kimpulung Rumuniya Oskilki bataljon Roland mav vikonuvati bojovi zadachi u skladi nimeckoyi grupi armij Pivden yaka povinna bula nastupati na teritoriyu pidradyanskoyi Ukrayini vzhe naprikinci travnya za inshimi danimi na pochatku chervnya 1941 roku peredova sotnya legioneriv u skladi 60 strilciv ta starshin viyihala do Vidnya zvidki poyizdom virushila na shid teritoriyeyu Ugorshini do okolic rumunskogo mistechka Kimpulung dlya pidgotovki miscya dislokaciyi kudi vona pribula 10 chervnya Yak zgaduvav piznishe odin z voyakiv bataljonu Dovzheleznij potyag mchav na shid pereyizhdzhayuchi rozkishni vinogradovi polya Madyarshini ta peretinayuchi lancyug Karpat Hlopci gutorili spivali badori pisni i buli gotovi zaplatiti molodim zhittyam abi tilki pobachiti ridnu zemlyu ta prichinitisya do zvilnennya yiyi z nevilnichih kajdaniv Po kilkoh dnyah vijskoviki z Rolyanda viyihali sered nochi na teritoriyu Rumuniyi do mista Kimpulyung Misto istorichne bo tut prozhivala pismennicya Olga Kobilyanska Zvidti avtomashinami grupa bula perepravlena do sela Frumosu de roztashuvalasya u primishenni miscevoyi shkoli ta mala prodovzhiti vijskovij vishkil pid provodom ukrayinskih starshin ta 11 nimeckih oficeriv i pidoficeriv Za spogadami odnogo z legioneriv Rolanda vijskovij den skladavsya z 10 godin intensivnoyi praci sho mistila v sobi ne tilki vikladennya teoriyi ale j praktichni vpravi z holodnoyu zbroyeyu u girskij miscevosti yaki visnazhuvali voyakiv Ranok pochinavsya o god 5 i todi fizichni vpravi ta bigom do riki na viddali bilya 2 km kupannya ta bigom nazad na snidanok Opislya vikladi ta obid Po obidi korotka pererva Chasto buli vpravi zi zbroyeyu po gorah gostre strilyannya z riznoridnoyi zbroyi ta nauka kartografiyi Voyaki takozh zasvoyuvali sobi tehniku sabotazhnih akcij Osnovna chastina voyakiv bataljonu pribula do miscya dislokaciyi priblizno u seredini chervnya a tretya rota sotnya ta shtab na choli z Yevgenom Pobigushim do 6 lipnya perebuvala u i viyihala do Rumuniyi lishe nastupnogo dnya Kerivnictvo ta komandnij skladBezposerednim organizatorom ta kuratorom Rolanda stav Riko Yarij a komandirom bataljonu bulo priznacheno kolishnogo pidstarshinu Galickoyi armiyi ta oficera polskoyi armiyi chlena OUN b Yevgena Pobigushogo Rena Na pochatku starshinskij sklad bataljonu buv viklyuchno ukrayinskim Zokrema komandirami soten bulo priznacheno Mihajla Brigidera Grigoriya Barabasha ta poruchnika Leva Kriska Za danimi suchasnih doslidnikiv pidstarshinami ta strilcyami Rolanda buli ne tilki chleni banderivskogo krila OUN Utim yak piznishe zgaduvav kolishnij chotovij bataljonu Lyubomir Ortinskij chleni abo simpatiki OUN use rivno skladali perevazhnu bilshist mobilizovanih do bataljonu dobrovolciv a tak zvani nepartijni stanovili lishe blizko 25 Piznishe pislya pochatku nimecko radyanskoyi vijni z nimeckogo boku komandirom bataljonu buv priznachenij pidleglij majora Ernsta cu Ajkerna z shtabu grupi armij Pivden oberlejtenant Pichman yakogo piznishe zaminiv lejtenant Zibert Zv yazkovim bataljonu buv nimeckij oficer Novak Vidomi ukrayinski starshini ta voyaki Omelyan German Orlik u formi chotarya bataljonu Roland Na danij chas vdalosya vstanoviti imena nastupnih starshin ta voyakiv bataljonu Yevgen Pobigushij Ren komandir bataljonu Roland ta DUN piznishe komandir 201 go bataljonu shucmanshaftu sformovanogo z chisla voyakiv DUN Pislya formuvannya 14 j grenaderskij diviziyi Vaffen SS Galichina starshina vishkilno zapasnogo polku diviziyi polkovnik Ukrayinskoyi nacionalnoyi armiyi Mihajlo Brigider sotnik komandir odniyeyi z soten rot Rolanda piznishe komandir 2 sotni 201 go bataljonu shucmanshaft Pislya formuvannya Diviziyi Galichina komandir 1 bataljonu 29 polku diviziyi Grigorij Barabash sotnik komandir odniyeyi z soten rot Rolanda U 1939 roci chlen Generalnogo Shtabu Karpatskoyi Sichi u zvanni poruchnika Pislya utvorennya u Lvovi Ukrayinskogo derzhavnogo pravlinnya buv priznachenij predstavnikom Ukrayinskoyi derzhavi u Rumuniyi Lev Krisko v okremih dzherelah zgaduyetsya takozh yak Kris abo Kris poruchnik komandir odniyeyi z soten rot Rolanda U 1939 roci chlen Generalnogo Shtabu Karpatskoyi Sichi u zvanni chotarya U 1941 roci ad yutant komandira vishkilnogo kurenya Imeni Holodnogo Yaru u Rivnomu u 1943 roci instruktor pidstarshinskoyi shkoli v UPA Pivnich piznishe komandir shkoli UPA Druzhinniki Lyubomir Ortinskij poruchnik komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda piznishe chotovij 201 go bataljonu shucmanshaft Pislya formuvannya Diviziyi Galichina zv yazkovij starshina 29 polku diviziyi Pislya vijni kerivnik Golovnoyi Upravi Bratstva kolishnih voyakiv 1 Ukrayinskoyi Diviziyi Ukrayinskoyi Nacionalnoyi Armiyi ta chlen Zakordonnogo predstavnictva UGVR Omelyan German Orlik poruchnik komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda piznishe ad yutant ukrayinskogo komandira 201 go bataljonu shucmanshaft Yevgena Pobigushogo Pislya formuvannya Diviziyi Galichina komandir 2 yi roti 1 go bataljonu 29 go polku diviziyi Mihajlo Kachmar poruchnik komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda U 1939 roci buv voyakom Karpatskoyi Sichi Pislya formuvannya Diviziyi Galichina komandir batareyi 2 go divizionu artilerijskogo polku diviziyi Pislya boyu pid Brodami potrapiv u radyanskij polon Volodimir Tiholiz horunzhij komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda piznishe starshina Diviziyi Galichina Zaginuv u boyu pid Brodami Mihajlo Hom yak horunzhij komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda piznishe chotovij 201 go bataljonu shucmanshaft ta starshina Diviziyi Galichina Miroslav Osip Maleckij horunzhij komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda piznishe komandir 7 yi roti 2 go bataljonu 30 go polku Diviziyi Galichina ta chlen Shtabu Ukrayinskoyi Nacionalnoyi Armiyi Pislya vijni kerivnik Golovnoyi Upravi Bratstva kolishnih voyakiv 1 Ukrayinskoyi Diviziyi Ukrayinskoyi Nacionalnoyi Armiyi Vasil Andrusyak horunzhij komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda piznishe komandir sotni UNS listopad 1943 kurinnij kurenya Skazheni pochatok 1944 kerivnik boyu na gori Lopata z nimcyami 9 lipnya 1944 komandir Stanislavskogo TV 22 Chornij lis 25 04 1945 24 02 1946 polkovnik UPA posmertno Abramchuk horunzhij komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda Teodor Krochak horunzhij komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda piznishe chotovij 201 go bataljonu shucmanshaft Kovalchuk horunzhij komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda Mazurkevich horunzhij komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda piznishe odin z organizatoriv pidpillya OUN b na Mikolayivshini Mihajlo Palidovich bunchuzhnij komandir odniyeyi z chot vzvodiv Rolanda Piznishe chlen Krajovogo Provodu OUN b na Zahidnoukrayinskih zemlyah ta redaktor chasopisu Ideya i Chin Grigorij Barabash voyak Rolanda Miroslav Bolyuh voyak Rolanda pislya Drugoyi svitovoyi vijni trivalij chas obijmav posadu golovi Soyuzu Ukrayinskih organizacij v Avstraliyi Lyubomir Koltunyuk voyak Rolanda Fedir Yakubyak voyak Rolanda piznishe voyak Vermahtu Pislya poranennya pid Smolenskomu perejshov do UPA voyak soten Skubi ta Vihora de probuv do 1945 roku pislya chogo legalizuvavsya Yevgen Garabach voyak Rolanda pislya rozpusku bataljonu priyednavsya do pidpillya OUN b na Odeshini Mihajlo Duda voyak Rolanda majbutnij komandir Zaliznoyi sotni Udarniki 2 Petro Melnik voyak Rolanda majbutnij komandir kurenya Dzvoni ta TV 21 Guculshina 01 1946 09 1949 nadrajonnij providnik OUN Nadvirnyanshini 1949 Karpo Mikitchuk voyak Rolanda Stepan Trohimchuk voyak Rolanda majbutnij sotennij UPA komandir kurenya 02 1944 04 1944 Ahil Hreptovskij voyak Rolanda Yano Shuhevich voyak Rolanda o Ivan Vsevolod Durbak kapelan Rolanda piznishe kapelan Diviziyi Galichina Ivan Makarevich likar Rolanda Uchast u nimecko radyanskij vijniPlani vikoristannya bataljonu 12 chervnya 1941 roku viddilom Abvera u Rumuniyi bulo rozrobleno proekt zavdan yaki mav vikonuvati bataljon Roland u vipadku pochatku vijni z SRSR Ci zavdannya mali vklyuchati stvorennya sistemi zv yazku z pidradyanskoyu Ukrayinoyu ta Bessarabiyeyu organizaciyu diversij na radyanskih liniyah zv yazku aerodromah shlyahah postachannya miscyah perebuvannya radyanskih vijskovih tosho aresht ta likvidaciyu komandiriv ta komisariv poshirennya listivok ta pidburyuvannya do povstannya ohoronu nimeckih vijskovih ob yektiv a takozh organizaciya podibnih formuvan dlya dopomogi nimeckim vijskam yak providniki ta perekladachi 22 chervnya 1941 roku pislya pochatku nimecko radyanskoyi vijni Riko Yarij zvernuvsya z listom do Gitlera u yakomu zaproponuvav vklyuchiti obidva ukrayinskih bataljoni do skladu zbrojnih sil Nimechchini na toj chas bataljoni rozglyadalisya lishe yak stvoreni pri Vermahti chastini 27 chervnya 1941 roku nachalnikom shtabu OKV bulo rozrobleno proekti rozporyadzhen pro zadachi yaki stavilisya pered Rolandom Vidpovidno do cih dokumentiv chastkovo motorizovani dvi roti sotni bataljonu u skladi blizko 200 voyakiv ta 15 nimeckih oficeriv unter oficeriv ta ryadovih mali buti peredani do skladu peredovih zagoniv 11 go armijskogo korpusu dlya vikonannya osoblivih zavdan Chas provedennya mav buti viznachenij kerivnikom bataljonu z nimeckogo boku majorom Pichmanom za pogodzhennyam z peredovimi zagonami korpusu Pislya vikonannya svoyih osoblivih zavdan bataljon znovu mav perejti u rozporyadzhennya armiyi Timi zh dokumentami peredbachalosya sho osobovij sklad Rolanda mav pishim marshem ruhatisya zi svogo miscya dislokaciyi u Kimpulungu z takim rozrahunkom shob 30 chervnya pributi do mista Botoshani ta rozkvartiruvatisya tam Sklad bataljonu mav utvoriti kistyak piznishe stvoryuvanih ukrayinskih formuvan Pislya peretinu radyansko rumunskogo kordonu proponuvalosya dovesti chiselnij sklad Rolanda do 1000 osib za rahunok inshih chleniv ukrayinskih nacionalistichnih organizacij z vidacheyu yim vidpovidnoyi zbroyi Rozporyadzhennyami vid 27 chervnya 1941 roku peredbachalosya pevne koriguvannya zadach yaki stavilisya pered bataljonom Ci zadachi mali polyagati u pidtrimci nimeckih vijsk pid chas bojovih dij okupaciyi ta zabezpechennya bezpeki na teritoriyah prileglih do marshrutiv nimeckogo nastupu formuvannya u zajnyatih nimcyami mistah ukrayinskoyi samooboroni zabezpechennya linij postachannya ta dopomoga u transportuvanni ta ohoroni polonenih ohorona strategichno vazhlivih ob yektiv a takozh vikonannya inshih zadach po liniyi nimeckoyi rozvidki Krim togo bataljon mav pidtrimati nimecku perepravu cherez Prut shlyahom provedennya sabotazhnih akcij u tilu radyanskih vijsk 27 chervnya 1941 roku bataljon bulo pidporyadkovano shtabu 11 yi nimeckoyi armiyi general polkovnika Ojgena Rittera fon Shoberta Komandirom Rolanda z nimeckogo boku buv priznachenij Pichman yakij pidporyadkovuvavsya majoru Ernstu cu Ajkernu z shtabu grupi armij Pivden Cherez te sho shtab ta kerivnictvo Rolanda zatrimuvalosya u Vidni osnovnij sklad bataljonu na choli z timchasovim komandirom nimeckim lejtenantom Zibertom uranci 30 chervnya o 7 00 virushiv do Botoshani Odnak vzhe o 7 30 bulo otrimano radiogramu vid oficera inozemnoyi sluzhbi Abveru Ervina Shtolce yakoyu zaboronyalosya vikoristannya pidrozdilu u bojovih diyah ta nakazuvalosya peredati jogo u bezposerednye pidporyadkuvannya majora Ernsta cu Ajkerna z shtabu grupi armij Pivden U zv yazku z cim bataljon zmushenij buv povernutisya do poperednogo miscya dislokaciyi u Frumosu de perebuvav do kincya lipnya 2 lipnya za rozporyadzhennyam OKV bulo rozformovano grupu propagandistiv yaka razom z Riko Yarim mala priyednatisya do Rolanda ta operativnij shtab bataljonu Utim chastina chleniv ciyeyi grupi vse zh zmogla viyihati do Rumuniyi ta doluchitisya do bataljonu yak ryadovi strilci 10 lipnya 1941 roku rozporyadzhennyam komanduvannya 11 yi armiyi bulo viznacheno sho vidpovidno do vkazivok OKV bataljon Roland pidlyagav vikoristannyu viklyuchno u vidpovidnosti do direktiv yaki viddayutsya majorom Ernstom cu Ajkernom Vidpravka do Ukrayini 26 lipnya 1941 roku rozporyadzhennyam Generalnogo shtabu Vermahtu bataljon Roland bulo peredano u rozporyadzhennya shtabu 54 go armijskogo korpusa general artileriyi Erik Gansen dlya zachistki timchasovo zajnyatih teritorij ta zahistu tilovih z yednan shidnishe Dnistra Kerivnikom pidrozdilu bulo priznacheno nimeckogo oberlejtenanta Ziberta a chiselnist viznacheno u 260 voyakiv ta 9 oficeriv rozdilenih na 3 roti u skladi priblizno 65 osib kozhna Dvoma rotami mali komanduvati nimecki oficeri a odniyeyu ukrayinskij Bataljon bulo ozbroyeno legkoyu strileckoyu zbroyeyu rosijskimi trofejnimi gvintivkami krim togo kozhna rota mala po 6 cheskih legkih kulemetiv a komandiri bataljonu ta rot mali na ozbroyenni avstrijski pistoleti kulemeti Dlya zabezpechennya transportuvannya bataljon mav 6 legkovih 5 vantazhnih avtomobiliv ta 3 motocikli Dlya podalshogo zabezpechennya pidrozdilu peredbachalosya vikoristannya trofejnoyi amuniciyi boyepripasiv zbroyi ta transportnih zasobiv Krim togo na teritoriyi Ukrayini lavi bataljonu mali popovniti she 150 voyakiv zaverbovanih z chisla chleniv ukrayinskih nacionalistichnih organizacij Vidpovidno do rozporyadzhennya nimeckogo komanduvannya pered pochatkom marshu bataljon mav zalishiti u Frumosu use znaryaddya yake ne vidnosilosya do vijskovogo viryadu propagandivnij material ta literaturu ciklostili drukarski mashinki tosho Utim ce rozporyadzhennya bulo vikonano voyakami tilki pro lyudske oko 29 lipnya osobovij sklad Rolanda bulo eshelonom dostavleno do Yass de vin perejshov rumunsko radyanskij kordon ta pishim marshem cherez Leushen Kishiniv ta Vadul luj Vode rushiv u napryamku Dubossar Za spogadami Yevgena Pobigushogo pishij perehid cherez Moldovu vidbuvavsya v umovah zhahlivoyi litnoyi speki shlyahami bez derev Unaslidok cogo odin z legioneriv otrimav sonyachnij udar odnak navit pislya cogo prosiv ne vidpravlyati jogo u til abo do zapasnoyi chastini yak nezdibnogo do voyennih trudiv Vikonuyuchi nakaz bataljon zmushenij buv ruhatisya golovnim shlyahom a bichnimi dorogami yaki pislya doshu peretvoryuvalisya na neprolaznu gryazyuku Stavlennya do Rolanda z boku rumunskih pidrozdiliv bulo duzhe poganim i ostanni duzhe chasto protestuvali proti rozdachi legionerami listivok ta propagandivnogo materialu miscevomu naselennyu U Dubossarah bataljon perepravivsya cherez Dnister ta dijshov do sela Untilivka poblizu zaliznici Proskuriv Odesa de perebuvav nastupni tri tizhni Postij v Ukrayini Vartovi bataljonu Roland u avstrijskih sholomah Vrazhennya voyakiv bataljonu vid zustrichi z ridnoyu zemleyu opisav u svoyemu shodenniku odin z horunzhih Rolanda Teodor Krochak Hotilosya ciluvati tu nashu zemlyu hotilosya krichati do vsih ridnih Mi vzhe jdemo do vas vizvolyati vid bolshevickih band Skoro perezhili mi odnak prigolomshennya cherez prijnyattya nas naselennyam Pro pershu zustrich z ukrayincyami snuvav ya rizni plani Uyavlyav sobi rizni prekrasni kartini tiyeyi strichi Ne mozhu zbagnuti chomu te sho vchora vidavalosya takim prostim i yasnim stalosya takim spershu zagadkovim ta persha zustrich z ukrayincyami na Ukrayini Zamist vidkritih ramen nas zustrili bajduzhe holodno movchankoyu a to j miryayut nas vorozhimi poglyadami Analogichne rozcharuvannya vid pershoyi zustrichi z ukrayinskim naselennyam vidznachiv u svoyih spogadah i Yevgen Pobigushij Lishe piznishe z yasuvalosya sho taka zustrich legioneriv bula viklikana povedinkoyu nimciv yaki poshirili sered miscevogo meshkanciv chutki pro pributtya polskogo dobrovolchogo legionu yakij bude grabuvati naselennya i z yakim ne potribno pidtrimuvati kontaktiv Dosit gnityuche vrazhennya na bijciv bataljonu spravili takozh ponisheni ta rozoreni pid chas vidstupu radyanskih sil sela Odnak postupovo stavlennya miscevogo naselennya do legioneriv polipshilosya Yak zgaduvav chotovij Lyubomir Ortinskij Spershu nas uvazhali ne divlyachis na trizubi na shapkah i na ukrayinsku movu za odnu z nimeckih chi yakih inshih chuzhineckih chastin yaka horoshe vivchila ukrayinsku movu Zgodom koli mi nav yazali z naselennyam blizhchij kontakt koli pochali yih oboronyati vid grabunkiv yakih dopuskalas peredusim rumunska armiya koli nashi voyaki razom z miscevimi lyudmi ohoronyali vnochi zbizhzhya i hudobu shojno todi prijshlo serdechne zblizhennya z naselennyam Povernennya do Rumuniyi Pid chas perebuvannya na teritoriyi Ukrayini do voyakiv Rolanda pochali nadhoditi trivozhni zvistki z Galichini pro areshti chleniv uryadu Yaroslava Stecka ta postupovu likvidaciyu nimeckoyu okupacijnoyu administraciyeyu stvorenih OUN b organiv vladi Naslidkom cogo stalo suttyeve pogirshennya stosunkiv mizh legionerami ta nimeckimi zv yazkovimi bataljonu yaki namagalisya vtruchatisya u vnutrishnye zhittya voyakiv ta vimagali pripiniti bud yaku agitacijnu robotu sered naselennya 10 serpnya 1941 roku shtabom 11 yi nimeckoyi armiyi bulo otrimano telegramu vid oficera inozemnoyi sluzhbi Abvera Ervina Shtolce yakoyu peredbachalosya neobhidnist usunennya Rolanda vid uchasti u pohodi z politichnih prichin 13 serpnya komanduvannyam 11 yi armiyi bulo rozrobleno proekt rozporyadzhennya yakim peredbachalosya usunuti Roland vid bud yakogo podalshogo vikoristannya ta pidporyadkuvati bataljon nimeckim rozviduvalnim sluzhbam u Rumuniyi Usi osobi nabrani na teritoriyi Ukrayini dlya organizaciyi samooboroni mali buti vidpravleni nazad a na komanduvacha bataljonu pokladalasya osobista vidpovidalnist za te abi usi legioneri yaki pribuli u skladi Rolanda zalishili krayinu Do 26 serpnya bataljon mav pishim marshem povernutisya do Kishineva zvidki zaliznichnim transportom pributi do mista Fokshani u Rumuniyi Viklyuchennya bulo zrobleno lishe dlya 50 legioneriv yaki povinni buli postupiti u pidporyadkuvannya gospodarskih sluzhb ta nadati vidpovidnu dopomogu u zbiranni zbizhzhya z zaboronoyu bud yakoyi politichnoyi diyalnosti Naprikinci serpnya 1941 roku Roland peredislokuvavsya do sela Tarasova de pislya dvodennogo postoyu pribulimi nimeckimi shtabnimi oficerami voyakam bulo ogolosheno nakaz ruhatisya marshem nazad do Dubossar a zvidti do Fokshan pid privodom nachebto provedennya yakogos dodatkovogo vishkolu Odnak legioneram bulo zrozumilo sho spravzhnoyu prichinoyu yihnogo vidklikannya z frontu bula zmina nimeckoyi politiki po vidnoshennyu do OUN b ta nastupni areshti organizacijnogo aktivu i chleniv Pohidnih grup Po pributtyu na zaliznichnu stanciyu Fokshani poyizd yakim yihali legioneri bulo vidignano na bichnu koliyu otocheno nimeckimi kulemetnikami ta rozzbroyeno Lishe ukrayinskim starshinam bataljonu bulo dozvoleno zalishiti pri sobi pistoleti Pributtya do Avstriyi ta areshti starshin Na pochatku veresnya 1941 roku osobovij sklad Rolanda bulo perepravleno do taboru Mayerling poblizu Vidnya a zvidti do mistechka Zicendorf Pislya cogo voyakam povernuli ranishe vidibranu zbroyu ta prodovzhili yihnij vishkil She odna sotnya legioneriv prodovzhuvala navchannya u 10 veresnya chotarya Lyubomira Ortinskogo bulo vidryadzheno do Berlina z metoyu informuvannya pro dolyu bataljonu Stepana Banderi ta Yaroslava Stecka yaki u toj chas perebuvali tam pid areshtom 16 veresnya Lyubomira Ortinskogo a razom z nim Riko Yarogo Grigoriya Barabasha ta she dvoh pidstarshin a takozh 2 pracivnikiv Videnskogo byuro OUN b buli areshtovani nimeckoyu sluzhboyu bezpeki Yih bulo zvinuvacheno u antiderzhavnij diyalnosti ta napravleno do konctaboru Utvorennya ohoronnogo bataljonu Roland Nahtigal Bataljon Roland u Zavbersdorfi osin 1941 roku Na pidstavi rozporyadzhennya rajhsfyurera SS vid 16 veresnya 1941 roku z ukrayinskih voyakiv bataljoniv Nahtigal ta Roland yaki perebuvali u taborah Nojgamer ta Zicendorf bulo utvoreno ohoronnij bataljon pid nazvoyu Roland Nahtigal yakij mav dislokuvatisya u tabori poblizu mista Frankfurt na Oderi 18 zhovtnya voyakami ta starshinami bataljonu bulo pidpisano ta peredano nimeckomu komanduvannyu memorandum yakim vimagalosya viznati progoloshene 30 chervnya 1941 roku u Lvovi vidnovlennya nezalezhnosti Ukrayinskoyi derzhavi zvilniti areshtovanih chleniv OUN b uryadu Stecka a takozh ridnih ta blizkih chleniv bataljonu Krim togo u memorandumi vkazuvalosya sho reorganizovanij pidrozdil mozhe buti vikoristanij u bojovih diyah lishe na teritoriyi Ukrayini pid komandoyu ukrayinskih starshin yaki povinni mati taki sami prava ta obov yazki yak i oficeri nimeckoyi armiyi niyakoyi inshoyi prisyagi krim ranishe skladenoyi prisyagi na virnist Ukrayini voyaki ne skladatimut i kozhen z nih u individualnomu poryadku pidpisuye richnij kontrakt na sluzhbu do kincya 1942 roku 19 zhovtnya osobovij sklad Nahtigalya pribuv do Frankfurta a cherez dva dni tudi zh pribuli i legioneri Rolanda U Frankfurti bulo utvoreno yedinij bataljon u skladi 650 voyakiv podilenij na 4 roti sotni z priblizno rivnoyu kilkistyu lyudej u kozhnij Komandirom pidrozdilu bulo priznacheno Yevgena Pobigushogo a jogo ad yutantom stav poruchnik Omelyan German Orlik Komandirami rot soten bulo priznacheno Mihajla Brigidera Romana Shuhevicha Vasilya Sidora ta poruchnika V Pavlika 1 listopada 1941 roku predstavnikom nimeckogo komanduvannya bulo nadano vidpovid na memorandum legioneriv yakoyu bulo povidomleno sho pislya provedennya dodatkovogo vishkolu reorganizovanij bataljon bude vikoristovuvatisya na shidnomu fronti skladannya bud yakih dodatkovih prisyag ne vimagayetsya Odnak shodo viznannya Ukrayinskoyi derzhavi ta yiyi uryadu a takozh zvilnennya areshtovanih chleniv OUN b chitkoyi vidpovidi ne bulo otrimano Bilshist voyakiv oboh bataljoniv pogodilisya uklasti odnorichnij kontrakt yakij nabrav chinnosti z 1 grudnya 1941 roku i lishe 15 osib sered yakih kolishnij likar Rolanda a takozh kilka pidstarshin i strilciv vidmovilisya vid pidpisannya Bojovij vishkil reorganizovanogo bataljonu prodovzhuvavsya do vesni 1942 roku koli 16 bereznya pidrozdil uzhe pid novoyu nazvoyu 201 j bataljon shucmanshaftu bulo vidpravleno na teritoriyu Bilorusi de vin mav zabezpechuvati ohoronu shlyahiv spoluchennya na teritoriyi mizh Mogilovom Vitebskom ta Lepelem U grudni 1942 roku pislya zakinchennya terminu diyi kontraktu voyaki bataljonu vidmovilisya vid jogo prodovzhennya pislya chogo bataljon bulo rozformovano voyakiv zvilneno zi sluzhbi a starshin zaareshtovano uniknuti areshtu vdalosya lishe deyakim sered nih Romanu Shuhevichu U podalshomu deyaki kolishni legioneri bataljonu brali uchast v organizaciyi pidpillya OUN b na Mikolayivshini ta Odeshini a takozh perebuvayuchi na nimeckij sluzhbi yak perekladachi nadavali dopomogu banderivskomu pidpillyu u Krimu Simferopoli Z 22 kolishnih starshin bataljonu 13 opinilisya u lavah UPA a 9 u Diviziyi Galichina Uniforma ta vidznakiOdnostroyi ta znaki rozriznennya Formuvannya ta vishkil bataljonu Roland vidbuvalosya u desho inshih umovah nizh analogichnogo bataljonu Nahtigal Tomu bezposerednomu organizatoru ta kuratoru Rolanda Riko Yaromu vdalosya dovesti neobhidnist nayavnosti u pidrozdili ukrayinskoyi uniformi ta vidznak Predstavnikiv nimeckogo komanduvannya navit zapevnili u tomu sho taka forma vzhe isnuye Pislya povernennya Riko Yarogo do Vidnya na zasidanni Byuro OUN b bulo virisheno terminovo rozrobiti proekt formenogo odyagu ta znakiv rozriznennya legioneriv a takozh organizuvati yih vigotovlennya Za zrazok bulo vzyato znaki rozriznennya Galickoyi armiyi yaki z urahuvannyam novih obstavin u yakih mav diyati bataljon bulo desho modifikovano Krim togo Riko Yaromu cherez svoyi zv yazki vdalosya otrimati zi skladiv kilkasot novih odnostroyiv kolishnoyi chehoslovackoyi armiyi zrazka 1930 roku yaki skladalisya z sherstyanih mundiriv koloru haki shtaniv galife ta pilotki Cya forma bula priznachena dlya nosinnya yak strilcyami tak i starshinami Rolanda Mundir z zastibkoyu na shist gudzikiv mav pryami nakladni ta kosi bokovi kisheni z trikutnimi klapanami Emblema na gudzikah mala viglyad dvoh perehreshenih mechiv gostryakami ugoru Bunchuzhnij pidstarshini ta starshini bataljonu mali na pravomu plechi pogoni u viglyadi vuzkogo pletenogo shnura zolotogo koloru Na komirci buli nashiti specialni petlici u viglyadi zubchatki temno chervonogo koloru Pochinayuchi z bunchuzhnogo i zakinchuyuchi sotnikami zubchatki obshivalisya zolotim shnurom diametrom 1 5 2 mm Petlici starshin yavlyali soboyu analogichnogo viglyadu zubchatki yaki nashivalisya na pryamokutnij klapan vigotovlenij z materialu zhovtogo koloru Krim togo buli vvedeni narukavni znaki rozriznennya u viglyadi smuzhok bilogo dlya pidstarshin ta zhovtogo dlya starshin koloriv Odnak u zv yazku z nestacheyu zubchatok bilshist voyakiv Rolanda nosili na komiri nimecki petlici u viglyadi tkanih podvijnih vuzkih kotushok hocha bilshist pidstarshin use zh namagalisya znajti mozhlivist vigotoviti ta nositi same zubchatki U okremih vipadkah voyaki bataljonu nosili nad pravoyu nagrudnoyu kisheneyu znachok Vermahtu u viglyadi nimeckogo orla Krim togo pri vidpravci na front u lipni 1941 roku osobovomu skladu Rolanda bulo vidano narukavni pov yazki zhovtogo koloru z chornim napisom Deutsche Wehrmacht Nimecki zbrojni sili Yak golovni ubori vikoristovuvalisya cheski pilotki koloru haki z ukrayinskimi kokardami u viglyadi zolotogo trizuba na blakitnomu tli u sinij rozetci Takozh strilci mali avstrijski stalevi sholomi chasiv Pershoyi svitovoyi vijni Strilci ta pidstarshini nosili takozh poyasni remeni z prostimi odnozubcevimi pryazhkami todi yak starshini vikoristovuvali nimecki oficerski remeni z plechevoyu portupeyeyu Zaznachena vishe uniforma isnuvala u bataljoni Roland do zhovtnya 1941 roku Pislya reorganizaciyi DUN v 201 j bataljon shucmanshaft osobovomu skladu bulo vidano odnostroyi nimeckoyi policiyi Vidznaka DUN Nagrudnij znak DUN U 1941 roci u Nimechchini dlya voyakiv oboh bataljoniv DUN bulo vigotovleno specialnij nagrudnij znak z trizubom u lavrovomu vinku ta napisom OUN DUN 1941 Div takozhDruzhini ukrayinskih nacionalistivPrimitkiS Muzichuk I Marchuk Bataljon Roland Odnostrij Vijskovo istorichnij zhurnal 2002 7 S 33 Tam samo A Bolyanovskij Ukrayinski vijskovi formuvannya v zbrojnih silah Nimechchini 1939 1945 Lvivskij nacionalnij universitet im I Franka Kanadskij institut ukrayinskih studij Albertskogo universitetu Lviv 2003 S 64 A Bolyanovskij Ukrayinski vijskovi formuvannya v zbrojnih silah Nimechchini 1939 1945 Lvivskij nacionalnij universitet im I Franka Kanadskij institut ukrayinskih studij Albertskogo universitetu Lviv 2003 S 60 D r L O Ortinskij Grupa Pivden t zv Rolyand Z dopovidi na Konferenciyi Gen Sekretariyatu UGVR i Prologu prisvyachenij istoriyi ukrayinskoyi zovnishnoyi politiki 5 go travnya 1960 roku v Nyu Jorku Svoboda 1960 21 chervnya Ch 117 S 2 S Muzichuk I Marchuk Bataljon Roland Odnostrij Vijskovo istorichnij zhurnal 2002 7 S 38 Tam samo S 37 38 O Gorbach D r Lyubomir Ortinskij Visti Kombatanta 1961 Ch 3 S 6 I Patrilyak Vijskova diyalnist OUN b u 1940 1942 rokah K Kiyivskij nacionalnij universitet im T Shevchenka Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini 2004 S 284 S Drobyazko A Karashuk Vostochnye dobrovolcy v vermahte policii i SS Uniforma vooruzhenie organizaciya M AST 2000 S 42 D r L O Ortinskij Grupa Pivden t zv Rolyand Z dopovidi na Konferenciyi Gen Sekretariyatu UGVR i Prologu prisvyachenij istoriyi ukrayinskoyi zovnishnoyi politiki 5 go travnya 1960 roku v Nyu Jorku Svoboda 1960 22 chervnya Ch 118 S 2 L Koltunyuk Zavbersdorf U lavah druzhinnikiv Spogadi uchasnikiv Upor M Kalba Denver Vidannya Druzhin Ukrayinskih Nacionalistiv 1982 S 48 49 V Bodnar Mi gotovi buli zaplatiti molodim zhittyam U 50 richchya ukrayinskogo legionu Rolyand Svoboda 1999 9 kvitnya 15 S 8 I Stebelskij Shlyahami molodosti j borotbi Spogadi statti listuvannya Peredm O Zinkevicha K Smoloskip 1999 S 53 L Koltunyuk Zavbersdorf U lavah druzhinnikiv Spogadi uchasnikiv Upor M Kalba Denver Vidannya Druzhin Ukrayinskih Nacionalistiv 1982 S 51 52 L Koltunyuk Zavbersdorf U lavah druzhinnikiv Spogadi uchasnikiv Upor M Kalba Denver Vidannya Druzhin Ukrayinskih Nacionalistiv 1982 S 51 D r L O Ortinskij Grupa Pivden t zv Rolyand Z dopovidi na Konferenciyi Gen Sekretariyatu UGVR i Prologu prisvyachenij istoriyi ukrayinskoyi zovnishnoyi politiki 5 go travnya 1960 roku v Nyu Jorku Svoboda 1960 23 chervnya Ch 119 S 2 V Bodnar Spogad pro polk Evgena Pobigushogo Rena Visti Kombatanta 1995 Ch 4 195 S 13 14 L Koltunyuk Zavbersdorf U lavah druzhinnikiv Spogadi uchasnikiv Upor M Kalba Denver Vidannya Druzhin Ukrayinskih Nacionalistiv 1982 S 52 53 L Koltunyuk Zavbersdorf U lavah druzhinnikiv Spogadi uchasnikiv Upor M Kalba Denver Vidannya Druzhin Ukrayinskih Nacionalistiv 1982 S 54 T Krochak Vityagi zi shodennika 1941 1943 rr pro pobut u Legioni DUN Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv u 1941 1942 rokah Myunhen Nasha knigozbirnya 1953 S 45 T Krochak Pit shadit krov U lavah druzhinnikiv Spogadi uchasnikiv Upor M Kalba Denver Vidannya Druzhin ukrayinskih nacionalistiv 1982 S 144 A Bolyanovskij Ukrayinski vijskovi formuvannya v zbrojnih silah Nimechchini 1939 1945 Lvivskij nacionalnij universitet im I Franka Kanadskij institut ukrayinskih studij Albertskogo universitetu Lviv 2003 S 61 L Koltunyuk Zavbersdorf U lavah druzhinnikiv Spogadi uchasnikiv Upor M Kalba Denver Vidannya Druzhin Ukrayinskih Nacionalistiv 1982 S 54 55 L Koltunyuk Zavbersdorf U lavah druzhinnikiv Spogadi uchasnikiv Upor M Kalba Denver Vidannya Druzhin Ukrayinskih Nacionalistiv 1982 S 55 V Bodnar Spogad pro polk Evgena Pobigushogo Rena Visti Kombatanta 1995 Ch 4 195 S 13 V Kosik Ukrayina i Nimechchina u Drugij svitovij vijni Parizh Nyu Jork Lviv 1993 S 149 L Koltunyuk Zavbersdorf U lavah druzhinnikiv Spogadi uchasnikiv Upor M Kalba Denver Vidannya Druzhin Ukrayinskih Nacionalistiv 1982 S 62 T Krochak Vityagi zi shodennika 1941 1943 rr pro pobut u Legioni DUN Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv u 1941 1942 rokah Myunhen Nasha knigozbirnya 1953 S 47 48 A Bolyanovskij Ukrayinski vijskovi formuvannya v zbrojnih silah Nimechchini 1939 1945 Lvivskij nacionalnij universitet im I Franka Kanadskij institut ukrayinskih studij Albertskogo universitetu Lviv 2003 S 61 63 P Mirchuk Naris istoriyi OUN 1920 1939 roki K Ukrayinska Vidavnicha Spilka 2007 S 719 I Patrilyak Vijskova diyalnist OUN b u 1940 1942 rokah K Kiyivskij nacionalnij universitet im T Shevchenka Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini 2004 S 312 314 Ye Pobigushij Ren Mozayika moyih spogadiv Myunhen London 1982 S 64 A Bolyanovskij Ukrayinski vijskovi formuvannya v zbrojnih silah Nimechchini 1939 1945 Lvivskij nacionalnij universitet im I Franka Kanadskij institut ukrayinskih studij Albertskogo universitetu Lviv 2003 S 63 L Shankovskij Pohidni grupi OUN Prichinki do istoriyi pohidnih grup OUN na centralnih ta shidnih zemlyah Ukrayini v 1941 1943 rr Myunhen Ukrayinskij samostijnik 1958 S 141 L Shankovskij Pohidni grupi OUN Prichinki do istoriyi pohidnih grup OUN na centralnih ta shidnih zemlyah Ukrayini v 1941 1943 rr Myunhen Ukrayinskij samostijnik 1958 S 217 Ye Stahiv Kriz tyurmi pidpillya j kordoni Povist mogo zhittya Kiyiv Rada 1995 S 91 BA MA RH20 11 485 12 6 41 A Bolyanovskij Ukrayinski vijskovi formuvannya v zbrojnih silah Nimechchini 1939 1945 Lvivskij nacionalnij universitet im I Franka Kanadskij institut ukrayinskih studij Albertskogo universitetu Lviv 2003 S 65 BA MA RH20 11 485 A Bolyanovskij Ukrayinski vijskovi formuvannya v zbrojnih silah Nimechchini 1939 1945 Lvivskij nacionalnij universitet im I Franka Kanadskij institut ukrayinskih studij Albertskogo universitetu Lviv 2003 S 65 BA MA RH20 17 277 Bl 139 V Kosik Ukrayina i Nimechchina u Drugij svitovij vijni Parizh Nyu Jork Lviv 1993 S 150 S Muzichuk I Marchuk Bataljon Roland Odnostrij Vijskovo istorichnij zhurnal 2002 7 S 39 D r L O Ortinskij Grupa Pivden t zv Rolyand Z dopovidi na Konferenciyi Gen Sekretariyatu UGVR i Prologu prisvyachenij istoriyi ukrayinskoyi zovnishnoyi politiki 5 go travnya 1960 roku v Nyu Jorku Svoboda 1960 24 chervnya Ch 120 S 2 V Kosik Ukrayina i Nimechchina u Drugij svitovij vijni Parizh Nyu Jork Lviv 1993 S 150 Ye Pobigushij Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv na Bilorusi Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv u 1941 1942 rokah Myunhen Nasha knigozbirnya 1953 S 16 17 T Krochak Vityagi zi shodennika 1941 1943 rr pro pobut u Legioni DUN Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv u 1941 1942 rokah Myunhen Nasha knigozbirnya 1953 S 48 49 Ye Pobigushij Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv na Bilorusi Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv u 1941 1942 rokah Myunhen Nasha knigozbirnya 1953 S 18 I Patrilyak Vijskova diyalnist OUN b u 1940 1942 rokah K Kiyivskij nacionalnij universitet im T Shevchenka Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini 2004 S 316 Ye Pobigushij Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv na Bilorusi Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv u 1941 1942 rokah Myunhen Nasha knigozbirnya 1953 S 17 V Kosik Ukrayina i Nimechchina u Drugij svitovij vijni Parizh Nyu Jork Lviv 1993 S 151 T Krochak Vityagi zi shodennika 1941 1943 rr pro pobut u Legioni DUN Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv u 1941 1942 rokah Myunhen Nasha knigozbirnya 1953 S 52 53 D r L O Ortinskij Grupa Pivden t zv Rolyand Z dopovidi na Konferenciyi Gen Sekretariyatu UGVR i Prologu prisvyachenij istoriyi ukrayinskoyi zovnishnoyi politiki 5 go travnya 1960 roku v Nyu Jorku Svoboda 1960 26 chervnya Ch 121 S 2 S Muzichuk I Marchuk Bataljon Roland Odnostrij Vijskovo istorichnij zhurnal 2002 7 S 40 Rosijskij derzhavnij vijskovij arhiv RGVA F 720k Op 2 Spr 52 Ark 159 T Krochak Vityagi zi shodennika 1941 1943 rr pro pobut u Legioni DUN Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv u 1941 1942 rokah Myunhen Nasha knigozbirnya 1953 S 55 T Krochak Vityagi zi shodennika 1941 1943 rr pro pobut u Legioni DUN Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv u 1941 1942 rokah Myunhen Nasha knigozbirnya 1953 S 58 V Kosik Ukrayina i Nimechchina u Drugij svitovij vijni Parizh Nyu Jork Lviv 1993 S 155 L Shankovskij Pohidni grupi OUN Prichinki do istoriyi pohidnih grup OUN na centralnih ta shidnih zemlyah Ukrayini v 1941 1943 rr Myunhen Ukrayinskij samostijnik 1958 S 141 182 183 Logush M O GALICIA DIVISION The Waffen SS 14 th grenadier division 1943 1945 1997 P 95 S Muzichuk I Marchuk Bataljon Roland Odnostrij Vijskovo istorichnij zhurnal 2002 7 S 41 M Kalba Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv Detrojt 1992 S 33 Ya Semotyuk Ukrayinski vijskovi vidznaki Toronto 1991 S 39 LiteraturaPatrilyak I K Roland Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 275 ISBN 978 966 00 1290 5 Bodnar V Spogad pro polk Evgena Pobigushogo Rena Visti Kombatanta 1995 Ch 4 195 127 s Bolyuh M Oglyanuvshis v minule Spogadi Upor ta peredm O Panchenko Gadyach Vidavnictvo Gadyach 2004 Bolyanovskij A Diviziya Galichina Istoriya Lviv 2000 528 s Bolyanovskij A Ukrayinski vijskovi formuvannya v zbrojnih silah Nimechchini 1939 1945 Lvivskij nacionalnij universitet imeni Ivana Franka Kanadskij institut ukrayinskih studij Albertskogo universitetu Lviv 2003 686 s Gorbach O D r Lyubomir Ortinskij Visti Kombatanta 1961 Ch 3 S 6 Druzhini Ukrayinskih Nacionalistiv u 1941 1942 rokah Myunhen Nasha knigozbirnya 1953 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Kosik V Ukrayina i Nimechchina u Drugij svitovij vijni Parizh Nyu Jork Lviv 1993 ISBN 5 7707 4052 3 Mirchuk P Naris istoriyi OUN 1920 1939 roki K Ukrayinska Vidavnicha Spilka 2007 ISBN 966 410 001 3 Muzichuk S Marchuk I Bataljoni Nachtigall ta Roland Druzhini Ukrayinskih nacionalistiv Odnostrij Vijskovo istorichnij zhurnal 2000 3 S 25 33 Muzichuk S Marchuk I Bataljon Roland Odnostrij Vijskovo istorichnij zhurnal 2002 7 S 33 41 Patrilyak I K Vijskova diyalnist OUN B u 1940 1942 rokah Kiyiv 2004 Pobigushij Ren Ye Mozayika moyih spogadiv Myunhen London 1982 Sodol P Ukrayinska Povstancha Armiya 1943 49 Dovidnik drugij Nyu Jork Prolog 1995 ISBN 0 9628724 3 1 Stahiv Ye Kriz tyurmi pidpillya j kordoni Povist mogo zhittya Kiyiv Rada 1995 318 s ISBN 5 7707 6495 3 Stebelskij I Shlyahami molodosti j borotbi Spogadi statti listuvannya Peredm O Zinkevicha K Smoloskip 1999 U lavah druzhinnikiv Spogadi uchasnikiv Upor M Kalba Denver Vidannya Druzhin Ukrayinskih Nacionalistiv 1982 Shankovskij L Pohidni grupi OUN Prichinki do istoriyi pohidnih grup OUN na centralnih ta shidnih zemlyah Ukrayini v 1941 1943 rr Myunhen Ukrayinskij samostijnik 1958 Drobyazko S Karashuk A Vostochnye dobrovolcy v vermahte policii i SS Uniforma vooruzhenie organizaciya M AST 2000 Logush M O GALICIA DIVISION The Waffen SS 14 th grenadier division 1943 1945 1997 PosilannyaRolyand Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1964 T 7 kn XIII Literi Riz Se S 1627 1000 ekz D r L O Ortinskij Grupa Pivden t zv Rolyand ch 1 D r L O Ortinskij Grupa Pivden t zv Rolyand ch 2 D r L O Ortinskij Grupa Pivden t zv Rolyand ch 3 D r L O Ortinskij Grupa Pivden t zv Rolyand ch 4 D r L O Ortinskij Grupa Pivden t zv Rolyand ch 5 Mi gotovi buli zaplatiti molodim zhittyam U 50 littya ukrayinskogo legionu Rolyand Dobrovilci DUN ta yihnij vishkil Vidijshov Miroslav Bolyuh Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi