Шуцманшафт, або шутцманшафт (нім. Schutzmannschaft), скор. Шума (нім. Schuma), від нім. Schutz — захист, Mannschaft — команда) — «охоронні команди», особливі підрозділи, спочатку у складі допоміжної поліції Третього Рейху на окупованих територіях в роки Другої світової війни. Як правило, формувалася з місцевого населення і військовополонених, які діяли під безпосереднім керівництвом німців як «оперативні каральні батальйони» разом з іншими німецькими частинами. Окремі підрозділи згодом переведені до складу СД та СС.
Історія і причини створення
Були найпоширеніші на колишніх польських територіях, у західній частині Радянського Союзу і в країнах Балтики.
Виникненню таких формувань в Україні і Білорусі значною мірою сприяли національний фактор і події недалекого минулого, коли в 1939—1940 рр. населені українцями та білорусами східні райони Польщі були приєднані до СРСР і піддані насильницькій радянізації із застосуванням найжорстокішого терору. Тому в західних областях відзначався особливо високий, порівняно з іншими окупованими територіями, рівень антирадянських настроїв серед місцевого населення.
Вже влітку 1941 р. на окупованих територіях України виникли численні частини місцевої самооборони. Їх кістяк склали учасники націоналістичних формувань, багато з яких боролися проти Радянської влади ще напередодні війни, а також військовополонені та цивільні місцеві жителі. Утім, уже з осені 1941 року, німці почали репресії проти націоналістів взагалі і в цих формуваннях зокрема і їх вплив був зведений до мінімуму.
Санкціоновані німецькою військовою адміністрацією, ці частини існували під різними назвами, такими, як «місцева міліція» (Ortsmilitz), «служба порядку» (Ordnungsdienst),«громадянське ополчення» (Burgerwehr), «місцеве ополчення» (Heimwehr), «самозахист» (Selbstschutz) і т. д., і були покликані підтримувати порядок, а також боротися з радянськими партизанами і залишками Червоної Армії, що потрапили в оточення.
У листопаді 1941 р. всі сформовані в райхскомісаріатах «Остланд» і «Україна» з місцевого населення охоронні і поліцейські частини були об'єднані в так звану «допоміжну службу поліції порядку» (Schutzmannschaft der Ordnungspolizei, скорочено Schuma — «шуму»), весь особовий склад якої ділився на чотири категорії:
- Schutzmannschaft-Einzeldienst — «Індивідуальна служба» для охорони порядку в:
- містах — охоронна поліція (Schutzpolizei);
- сільській місцевості — жандармерія (Gendarmerie).
- Schutzmannschaft-Bataillonen — батальйони допоміжної поліції, серед яких були:
- Schutzmannschaft-Front-Bataillonen — бойові;
- Schutzmannschaft-Wach-Bataillonen — вартові;
- Schutzmannschaft-Ersatz-Bataillonen — резервні;
- Schutzmannschaft-Pionier-Bataillonen — інженерні;
- Schutzmannschaft-Bau-Bataillonen — будівельні.
- Feuerschutzmannschaft — пожежна охорона.
- Hilfsschutzmannschaft — допоміжна охоронна служба, створені на вимогу німецької влади команди для виконання будь-яких господарських робіт, охорони таборів військовополонених та т. д.
Члени Шуцманшафт носили німецьку військову форму, але з особливими знаками розрізнення, на рукаві мали нашивку з написом «Treu Tapfer Gehorsam» — «Вірний, Хоробрий, Слухняний».
Загальна чисельність української охоронної поліції досягала 35 тисяч осіб.
Найвідоміші батальйони Шуцманшафту в яких служили українці
Цей розділ містить інформацію, яку треба на наявність недостовірних фактів і хибних даних. |
109-й батальйон
109-й батальйон охоронної поліції (нім. 109 Batalion Schutzmannschaft / SchutzmannschaftsBtl 109) — підрозділ охоронної поліції. Сформовано в жовтні 1941 року у Вінниці з військовополонених РСЧА і добровольців — представників різних національностей і регіонів України. В лютому 1942 до них приєдналися дві сотні Буковинського куреня.
Ця Подільська група, що складалася переважно з вижниччан,[] була найбільшою похідною формацією з тих, котрі вийшли з лав Буковинського Куреня і діяли самостійно у Східній Україні, і які не входили до німецьких військових структур. Перед ними було поставлено завдання формувати місцеві органи українських адміністрацій, шкіл, курсів, організовувати громадсько-політичне життя Поділля. За відпрацьованим планом ці дві сотні людей були роззосереджені відповідно до своїх організаційних функцій по різних населених пунктах і, як правило, компактних загонів не складали. Керував роботою буковинців на Поділлі («Буревій»).
Провідник браїлівського підрозділу Подільської групи Осташек заявляв в розмові з місцевими людьми, що німці є нічим не ліпшими від більшовиків. За це німці його розстріляли в Браїлові 9 лютого 1942 р.
Наприкінці зими 1942 р. німці стали вимагати списки тих, хто прийшов на Східну Україну з Галичини чи з Буковини. Щоб уникнути німецьких переслідувань, члени Подільської групи зголосилися добровольцями до 109-го батальйону генерала Івана Омеляновича-Павленка, молодшого брата генерала УНР Михайла Омеляновича-Павленка.
Це не врятувало від арешту в квітні 1942 р. і довготривалого ув'язнення в житомирській тюрмі Юрія Андрука. Вдруге його було заарештовано німцями в січні 1944 р., однак йому вдалося втекти з тюрми в час радянського наступу і перебратися до Галичини.
Батальйон діяв проти партизанів на Поділлі, на зовнішньому кільці охорони ставки Wehrwolf під Вінницею, але після втрати довіри німців був перекинутий у Білорусь, де зазнав значних втрат. У 1944 році був виведений в Тернопіль, де 200 бійців пішли в ліс до лав УПА.
115-й батальйон охоронної поліції
115-й батальйон охоронної поліції(нім. 115 Batalion Schutzmannschaft / SchutzmannschaftsBtl 115) — підрозділ охоронної поліції. Сформовано в кінці 1941 року в Києві з особового складу Буковинського куреня (деякі члени якого були також включені до складу шуцманшафт батальйонів 109-го і 118-го) і з військовополонених РСЧА.
Командиром батальйону призначений майор Пфаль, заступником — гауптман Поль. У кожну сотню (роту) і чоту (взвод) офіцерами призначені один німець та один українець.
Військовослужбовці батальйону (в основному, колишні військовополонені-українці, в тому числі, зі складу польської і Червоної Армії) в січні були обмундировані у військову литовську уніформу, в лютому їм були видані гвинтівки, і вони почали нести службу по охороні порядку в Києві. Буковинці, які влилися до складу батальйону, були розкидані по різних сотнях, без утворення окремого підрозділу.
Спочатку батальйон розміщувався в Києві на вул. Левашовській (тепер вул. Шовковична) в колишніх приміщеннях міліції.
У цей період німці намагалися ліквідувати будь-які прояви українського характеру 115-го батальйону. На відміну від синьо-жовтих нарукавних пов'язок, які носили члени Буковинського куреня, стрільці батальйону повинні були носити білі пов'язки зі своїм порядковим номером (№ 1 — у командира батальйону). До якогось часу допускалися тризубці на головних уборах, які військовослужбовці батальйону отримували від своїх друзів з підпілля, але незабаром були змушені зняти і їх.
Військовослужбовці займалися військовою муштрою і охороною артилерійського парку біля Києво-Печерської Лаври.
Одночасно проводилися гоніння на націоналістичні елементи в батальйоні, в основному на буковинців та галичан. Жоден з них не був підвищений на керівні посади, а в травні німцями були проведені масштабні арешти «західняків». "Десь під час Зелених Свят німці заарештували всіх офіцерів, буковинців і галичан, було багато заарештовано і унтер-офіцерів. Всі були арештовані гестапо з вул. Короленка, 33 (тепер вул. Володимирська), звідки так ніхто і не повернувся ".
Після арештів у батальйоні офіцерів стало не вистачати, і німці підвищили до рангу офіцерів колишніх сержантів Червоної Армії, не призначаючи на ці посади нікого з буковинців або галичан. Сотником третьої сотні був призначений капітан ще царської армії Некрасов. У серпні гестапо здійснило обшук у кількох військовослужбовців, які прийшли в батальйон з похідних груп ОУН, і у сотника Кравця. Шукали антинімецькі націоналістичні листівки, а через кілька днів після цього один з німецьких офіцерів наказав зняти з головних уборів тризуб. Цей наказ — разом з кадровою чисткою — був дуже показовим. В результаті, як відзначав очевидець цих подій «відпали всякі питання про німецьку політику на Україні».
У червні 1942 батальйон поповнився молодими хлопцями у віці близько 20 років з Києва, Білої Церкви, з Черкащини, які були набрані там для вивезення на роботу до Німеччини. На основі однієї з сотень 115-го батальйону, в якому служило багато колишніх членів Буковинського куреня, цього поповнення і військовополонених РСЧА) в липні був сформований ще один, 118-й шуцманшафт батальйон, який спочатку розташовувався в одному дворі зі 115-м по вул. Левашовській. При цьому, фактично, третя рота 115-го батальйону стала першою ротою 118-го батальйону. Після остаточної комплектації в липні 115-й батальйон налічував 350 осіб .
Під час реформування з Києва зникли стрілець Зав'ялець і писар третьої сотні бунчужний Стрілецький — в батальйоні ходили чутки, що вони вирушили до повстанців у волинські ліси. Це були не перші дезертири. Важкі обставини служби в 115-му і 118-м батальйонах і дискримінація західних українців, вже з перших місяців служби спонукали вояків до дезертирства, хоча, як згадував О. Білак, «буковинці думають, що це невигідно, щоб наші дезертирували», тому що їм на зміну приходив червоноармійський і білогвардійський елемент, часто байдужий, і іноді ворожий до всього українського. З іншого боку, близькість українського націоналістичного підпілля та його вплив на особовий склад робили батальйони в очах німців ненадійними в разі їх можливого застосування в Україні. Тому німецьке командування зробило все, щоб віддалити особовий склад українських батальйонів від українського підпілля, позбавивши їх можливості допомагати один одному.
27 серпня 1942 115-й батальйон залишив свої казарми і вирушив на залізничну станцію по вулиці Червоноармійській повз польський костел, по тій же дорозі, по якій 9 місяців тому вступав до Києва Буковинський курінь. Військовослужбовці йшли під важким враженням страти двох дезертирів, Малашіча і Боднаренка, яку гестапівці у «виховних цілях» провели у дворі казарми на Левашовській перед вишикуваними в дорогу батальйонами. Увечері, коли стемніло, 115-й батальйон назавжди покинув Київ, за ними вирушив і 118-й батальйон. Їх відправляли в Білорусь, де вони провели майже два роки в боях з радянськими партизанами.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkzTDFWcmNpMXdiMnhwZW1WcFh6RXhOUzB4TVRoZlltRjBMbk4yWnk4eE5UQndlQzFWYTNJdGNHOXNhWHBsYVY4eE1UVXRNVEU0WDJKaGRDNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
118-й охоронний поліцейський батальйон
118-й охоронний поліцейський батальйон (нім. 118 Batalion Schutzmannschaft / SchutzmannschaftsBtl 118) — підрозділ німецької допоміжної поліції (Schutzpolizei), сформований в липні 1942 р. у Києві на основі однієї з рот 115-го охоронного поліцейського батальйону і з військовополонених РСЧА. З 115-го батальйону були взяті на формування 118-го батальйону близько 100 чоловік. Батальйон був переформовано і поповнено в листопаді 1942 року. 118-й охоронний поліцейський батальйон включав близько 500 чоловік. Наприкінці 1942-го бійці 118-го батальйону були вивезені на вантажівках у м. Мінськ. З Мінська батальйон був посланий в Плещениці. Після перебування в селі, батальйон перейшов в Еві, польське село, де залишався близько 1 року, тобто з осені 1943 до радянського наступу навесні 1944-го.
Командирами батальйону були колишній майор польської армії Смовський, потім — колишній кадровий майор РККА Іван Шудря. У грудні 1942 року начальником штабу 118-го поліцейського батальйону став Григорій Васюра, колишній кадровий офіцер — старший лейтенант Червоної Армії. З його ім'ям пов'язують участь батальйону в знищенні жителів білоруського села Хатинь. Операцію в Хатині також проводило німецьке «зондер-з'єднання СС (нім. "SS-Sonderregiment Dirlewanger").
У липні 1944 року в результаті відступу німецьких військ з Білорусі 115-й і 118-й охоронні батальйони були перекинуті до Франції для виконання охоронних функцій. Після перекидання ці формування були перейменовані, відповідно, в 62-й і 63-й шуцманшафт батальйони у складі 30-ї гренадерської дивізії СС (2-ї російської) (нім. 30.Waffen-Grenadier-Division der SS (russische Nr. 2). 21 серпня 1944 62-й і 63-й батальйони були об'єднані в єдине формування (62-й батальйон); були призначені нові німецькі командири. Однак вже 27 серпня (в день, призначений німцями для виходу на антипартизанські позиції) батальйон практично в повному складі перейшов на сторону французького руху опору, і був переформований у 2-й український батальйон імені Тараса Шевченка (Le 2 Bataillon Ukrainien des Forces Francaices de L'Interier, Groupement Frontiere, Sous-Region D.2.). 1-й український батальйон їм. Івана Богуна в складі французького руху опору був утворений з 102-го волинського шуцманшафт батальйону.
Після звільнення території Франції, обидва батальйони увійшли до складу 13-ї напівбригади і маршового полку французького іноземного легіону, в рядах якого воювали до кінця війни. Після війни деякі з бійців продовжили службу в Іноземному легіоні.
201-й батальйон
201-й батальйон охоронної поліції СД (нім. Schutzmannschaft Battailon 201) («Український легіон») — німецький підрозділ, сформований з легіонерів спеціальних підрозділів «Нахтігаль» і «Роланд», створених Абвером на початку 1941 року, основу яких становили переважно прихильники та члени ОУН(б). Батальйон з березня до грудня 1942 року діяв на території Білорусі. Перший з українських батальйонів, сформованих на території генерал-губернаторства.
До кінця жовтня 1941 року «Український легіон» у складі близько 650 чоловік був перебазований у Франкфурт-на-Одері, де з 25 листопада з його членами почалося укладання індивідуальних контрактів на службу в німецькій армії строком на 1 рік — з 1 грудня 1941 року по 1 грудня 1942 року.
Батальйон формально очолив гауптман Євген Побігущий, (хоча фактичне керівництво здійснював німець — гауптман СД В. Моха.) Його заступником був призначений Роман Шухевич, звання якого відповідало німецькому званню гауптмана (капітана). Формування складалося з чотирьох рот (сотень), командирами яких були сотник Шухевич, сотник Бриґідер, поручник Сидор і поручник Павлик.
З 19 березня 1942 батальйон брав участь в антипартизанських діях на території Білорусі. Найбільш великі сутички з партизанами відбулися 16 і 20 червня, 25 липня і 19 серпня. 29 вересня батальйон втратив 27 осіб.
За 9 місяців перебування в Білорусі, за власними даними, 201-й охоронний батальйон знищив більше 2000 радянських партизанів, втративши 49 осіб убитими і 40 — пораненими.
Одним з останніх повідомлень про дії батальйону в Білорусі є звіт про бій 3 листопада 1942 за 20 км від Лепеля.
Після закінчення терміну контракту, батальйон, який налічував 650 солдатів і сержантів і 22 офіцери-галичанина, був роззброєний і протягом місяця (з 5 грудня 1942 до 14 січня 1943) частинами перекидався до Львова.
Через якийсь час після приїзду до Львова частина офіцерів було затримано СД, частина, серед яких був і Шухевич перейшла на нелегальне становище і взяла участь у формуванні УПА.
Незабаром всі затримані офіцери батальйону були звільнені і приєдналися або до УПА або до 14-ї гренадерської дивізії Ваффен СС «Галичина» — колишній командир Побігущий, після чергового навчання, став командиром батальйону дивізії.
Відомі вояки та офіцери шуцманшафту
- Хамчук Петро — майбутній курінний УПА, командир 18-го (Чортківського) ТВ «Стрипа».
- Чорній Яків — комендант шуцполіції в Перемишлі та Добромилі. Майбутній командир Військової округи-6 «Сян», яка належала до оперативної групи УПА-Захід.
- Мізерний Мартин — комендант шуцполіції в Сяноку. Майбутній командир ТВ-26 «Лемко».
- Шпонтак Іван — заступник коменданта поліції в Рава-Руській. Майбутній командир .
- Грабець Омелян — комендант шуцполіції в Рівному. Майбутній командир УПА-Південь.
- Щигельський Володимир — комендант поліції в Яворнику Руському, майбутній командир сотні УПА «Ударники-4», що входила до 2-го Перемиського куреня 26-го Територіального відтинку «Лемко».
- Смовський Констянтин — заступник командира 118-го батальона шуцманшафту. Колишній офіцер Армії УНР.
- Захвалинський Петро — командир Київського куреня.
- Кедюлич Іван — заступний командира Київського куреня, потім комендант поліції київської округи. Майбутній командир тактичних відтинків УПА ТВ-19 «Камінець» та ТВ-25 «Закарпаття».
- Янківський Григорій — комендант шуцполіції в селі Ольшани, майбутній командир сотні «Ударники-7».
- Васюра Григорій — колишній офіцер Червоної Армії, заступник начальника штабу 118-й батальйону шуцманшафту.
- Добробаба Іван — один з «28 героїв-панфіловців», який згодом працював на окупованій території поліцейським. Обіймав посади: шуцмана на станції Ков'яги, потім начальника вартової зміни в селі Перекоп. Після повернення радянської влади знову був на фронті в лавах Червоної армії.
Відомі вояки та офіцери 201-го батальйону
- Брилевський Василь — майбутній командир загону ім. Хмельницького у ВО «Заграва», начальник вишкільного відділу КВШ УПА-Захід.
- Василяшко Василь — майбутній командир куреня «Галайда» і 12-го (Сокальського) Тактичного відтинку «Климів».
- Гудзоватий Петро — майбутній шеф штабу ВО «Тютюнник» та Східної ВО (з'єднані групи «44»).
- Ковальський Юліан — майбутній сотник УПА (посмертно). Перший начальник штабу УПА на Волині.
- Левицький Микола — майбутній шеф штабу Воєнної Округи УПА «Заграва», інспектор штабу УПА-Північ.
- Линда Остап — майбутній 1-й командир військової округи УПА ВО-2 «Буг».
- Мельник-«Хмара» Петро — майбутній командир куреня «Дзвони» і ТВ-21 «Гуцульщина».
- Побігущий Євген — майбутній полковник УНА, командир полку в 14-й гренадерській дивізії Ваффен СС «Галичина».
- Сидор-Шелест Василь — майбутній полковник УПА, командир оперативної групи УПА-Захід.
- Федик Богдан — майбутній курінний Бережанського куреня, а згодом відділу «Лісовики», командир 18-го (Чортківського) ТВ «Стрипа».
- Харків Віктор-«Хмара» — майбутній командир ВО-1 «Башта».
- Шухевич Роман — майбутній Головнокомандувач УПА.
Примітки
- . Архів оригіналу за 22 травня 2012. Процитовано 13 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 14 березня 2012. Процитовано 15 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 22 травня 2011. Процитовано 12 травня 2012.
- Архів УНДЧ, ф. О.Білака, справа 1, лист 12. — Цит. по Дуда Андрій, Старий Володимир Буковинський курінь в боях за Українську Державність: 1918-1941-1944/Після розгрому Куреня. — Чернівці: накладом Товариства «Український Народний Дім в Чернівцях», 1995 [ 22 травня 2011 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 5 травня 2012. Процитовано 12 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 6 листопада 2002. Процитовано 12 травня 2012.
- Музичук С. Українські військові нарукавні емблеми під час Другої світової війни 1939-45 рр. // Знак, 2004. — ч. 33. — с. 9 — 11.
- by/ru/genocide/expeditions/polic118 / «Хатинь» — Політика геноциду|Каральні операції|118 поліцейський батальйон[недоступне посилання з серпня 2019]
- . Архів оригіналу за 6 листопада 2002. Процитовано 6 листопада 2002.
- Zur Geschichte der Ordnungspolizei 1936—1942, Teil II, Georg Tessin, Dies Satbe und Truppeneinheiten der Ordnungspolizei, Koblenz 1957, s.172-173
- . Архів оригіналу за 17 вересня 2008. Процитовано 12 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 26 липня 2011. Процитовано 14 квітня 2022.
- Neufeldt, Hans-Joachim, Jürgen Huck and Georg Tessin. Zur Geschichte der Ordnungspolizei 1939—1945. Schriften des Bundesarchivs Nr. 3, 1957
- Організація українських націоналістів і Українська Повстанська Армія, Розділ 2 . Інститут Історії НАН Україні. 2004 р.
- Nr. 36t Ergebnisse im Gebiet Russland Mitte, Gefecht des Schutzmannschafts-Bataillons 201, 20km. n6rdlich Lepel, "Nov. 3 «1942» www.archives.gov/research/microfilm/t175-2.pdf
Посилання
- Буковинський Курінь в боях за українську державність. Буковинський курінь: 1941 РІК [ 14 березня 2012 у Wayback Machine.]
- Буковинський курінь і масові розстріли євреїв у Бабиному Яру [ 10 березня 2012 у Wayback Machine.]
- І. М. Сало До історії створення військових дружин українських націоналістів [ 26 серпня 2016 у Wayback Machine.]
- Айн, цвай, полицай! Они воевали за Украину? [ 24 червня 2013 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Shucmanshaft abo shutcmanshaft nim Schutzmannschaft skor Shuma nim Schuma vid nim Schutz zahist Mannschaft komanda ohoronni komandi osoblivi pidrozdili spochatku u skladi dopomizhnoyi policiyi Tretogo Rejhu na okupovanih teritoriyah v roki Drugoyi svitovoyi vijni Yak pravilo formuvalasya z miscevogo naselennya i vijskovopolonenih yaki diyali pid bezposerednim kerivnictvom nimciv yak operativni karalni bataljoni razom z inshimi nimeckimi chastinami Okremi pidrozdili zgodom perevedeni do skladu SD ta SS Istoriya i prichini stvorennyaBuli najposhirenishi na kolishnih polskih teritoriyah u zahidnij chastini Radyanskogo Soyuzu i v krayinah Baltiki Viniknennyu takih formuvan v Ukrayini i Bilorusi znachnoyu miroyu spriyali nacionalnij faktor i podiyi nedalekogo minulogo koli v 1939 1940 rr naseleni ukrayincyami ta bilorusami shidni rajoni Polshi buli priyednani do SRSR i piddani nasilnickij radyanizaciyi iz zastosuvannyam najzhorstokishogo teroru Tomu v zahidnih oblastyah vidznachavsya osoblivo visokij porivnyano z inshimi okupovanimi teritoriyami riven antiradyanskih nastroyiv sered miscevogo naselennya Vzhe vlitku 1941 r na okupovanih teritoriyah Ukrayini vinikli chislenni chastini miscevoyi samooboroni Yih kistyak sklali uchasniki nacionalistichnih formuvan bagato z yakih borolisya proti Radyanskoyi vladi she naperedodni vijni a takozh vijskovopoloneni ta civilni miscevi zhiteli Utim uzhe z oseni 1941 roku nimci pochali represiyi proti nacionalistiv vzagali i v cih formuvannyah zokrema i yih vpliv buv zvedenij do minimumu Sankcionovani nimeckoyu vijskovoyu administraciyeyu ci chastini isnuvali pid riznimi nazvami takimi yak misceva miliciya Ortsmilitz sluzhba poryadku Ordnungsdienst gromadyanske opolchennya Burgerwehr misceve opolchennya Heimwehr samozahist Selbstschutz i t d i buli poklikani pidtrimuvati poryadok a takozh borotisya z radyanskimi partizanami i zalishkami Chervonoyi Armiyi sho potrapili v otochennya U listopadi 1941 r vsi sformovani v rajhskomisariatah Ostland i Ukrayina z miscevogo naselennya ohoronni i policejski chastini buli ob yednani v tak zvanu dopomizhnu sluzhbu policiyi poryadku Schutzmannschaft der Ordnungspolizei skorocheno Schuma shumu ves osobovij sklad yakoyi dilivsya na chotiri kategoriyi Schutzmannschaft Einzeldienst Individualna sluzhba dlya ohoroni poryadku v mistah ohoronna policiya Schutzpolizei silskij miscevosti zhandarmeriya Gendarmerie Schutzmannschaft Bataillonen bataljoni dopomizhnoyi policiyi sered yakih buli Schutzmannschaft Front Bataillonen bojovi Schutzmannschaft Wach Bataillonen vartovi Schutzmannschaft Ersatz Bataillonen rezervni Schutzmannschaft Pionier Bataillonen inzhenerni Schutzmannschaft Bau Bataillonen budivelni Feuerschutzmannschaft pozhezhna ohorona Hilfsschutzmannschaft dopomizhna ohoronna sluzhba stvoreni na vimogu nimeckoyi vladi komandi dlya vikonannya bud yakih gospodarskih robit ohoroni taboriv vijskovopolonenih ta t d Chleni Shucmanshaft nosili nimecku vijskovu formu ale z osoblivimi znakami rozriznennya na rukavi mali nashivku z napisom Treu Tapfer Gehorsam Virnij Horobrij Sluhnyanij Zagalna chiselnist ukrayinskoyi ohoronnoyi policiyi dosyagala 35 tisyach osib Najvidomishi bataljoni Shucmanshaftu v yakih sluzhili ukrayinciCej rozdil mistit informaciyu yaku treba pereviriti na nayavnist nedostovirnih faktiv i hibnih danih Bud laska oznajomtesya z vidpovidnim obgovorennyam ta dopomozhit vipraviti nedoliki 109 j bataljon 109 j bataljon ohoronnoyi policiyi nim 109 Batalion Schutzmannschaft SchutzmannschaftsBtl 109 pidrozdil ohoronnoyi policiyi Sformovano v zhovtni 1941 roku u Vinnici z vijskovopolonenih RSChA i dobrovolciv predstavnikiv riznih nacionalnostej i regioniv Ukrayini V lyutomu 1942 do nih priyednalisya dvi sotni Bukovinskogo kurenya Cya Podilska grupa sho skladalasya perevazhno z vizhnichchan utochniti bula najbilshoyu pohidnoyu formaciyeyu z tih kotri vijshli z lav Bukovinskogo Kurenya i diyali samostijno u Shidnij Ukrayini i yaki ne vhodili do nimeckih vijskovih struktur Pered nimi bulo postavleno zavdannya formuvati miscevi organi ukrayinskih administracij shkil kursiv organizovuvati gromadsko politichne zhittya Podillya Za vidpracovanim planom ci dvi sotni lyudej buli rozzoseredzheni vidpovidno do svoyih organizacijnih funkcij po riznih naselenih punktah i yak pravilo kompaktnih zagoniv ne skladali Keruvav robotoyu bukovinciv na Podilli Burevij Providnik brayilivskogo pidrozdilu Podilskoyi grupi Ostashek zayavlyav v rozmovi z miscevimi lyudmi sho nimci ye nichim ne lipshimi vid bilshovikiv Za ce nimci jogo rozstrilyali v Brayilovi 9 lyutogo 1942 r Naprikinci zimi 1942 r nimci stali vimagati spiski tih hto prijshov na Shidnu Ukrayinu z Galichini chi z Bukovini Shob uniknuti nimeckih peresliduvan chleni Podilskoyi grupi zgolosilisya dobrovolcyami do 109 go bataljonu generala Ivana Omelyanovicha Pavlenka molodshogo brata generala UNR Mihajla Omelyanovicha Pavlenka Ce ne vryatuvalo vid areshtu v kvitni 1942 r i dovgotrivalogo uv yaznennya v zhitomirskij tyurmi Yuriya Andruka Vdruge jogo bulo zaareshtovano nimcyami v sichni 1944 r odnak jomu vdalosya vtekti z tyurmi v chas radyanskogo nastupu i perebratisya do Galichini Bataljon diyav proti partizaniv na Podilli na zovnishnomu kilci ohoroni stavki Wehrwolf pid Vinniceyu ale pislya vtrati doviri nimciv buv perekinutij u Bilorus de zaznav znachnih vtrat U 1944 roci buv vivedenij v Ternopil de 200 bijciv pishli v lis do lav UPA 115 j bataljon ohoronnoyi policiyi 115 j bataljon ohoronnoyi policiyi nim 115 Batalion Schutzmannschaft SchutzmannschaftsBtl 115 pidrozdil ohoronnoyi policiyi Sformovano v kinci 1941 roku v Kiyevi z osobovogo skladu Bukovinskogo kurenya deyaki chleni yakogo buli takozh vklyucheni do skladu shucmanshaft bataljoniv 109 go i 118 go i z vijskovopolonenih RSChA Komandirom bataljonu priznachenij major Pfal zastupnikom gauptman Pol U kozhnu sotnyu rotu i chotu vzvod oficerami priznacheni odin nimec ta odin ukrayinec Vijskovosluzhbovci bataljonu v osnovnomu kolishni vijskovopoloneni ukrayinci v tomu chisli zi skladu polskoyi i Chervonoyi Armiyi v sichni buli obmundirovani u vijskovu litovsku uniformu v lyutomu yim buli vidani gvintivki i voni pochali nesti sluzhbu po ohoroni poryadku v Kiyevi Bukovinci yaki vlilisya do skladu bataljonu buli rozkidani po riznih sotnyah bez utvorennya okremogo pidrozdilu Spochatku bataljon rozmishuvavsya v Kiyevi na vul Levashovskij teper vul Shovkovichna v kolishnih primishennyah miliciyi U cej period nimci namagalisya likviduvati bud yaki proyavi ukrayinskogo harakteru 115 go bataljonu Na vidminu vid sino zhovtih narukavnih pov yazok yaki nosili chleni Bukovinskogo kurenya strilci bataljonu povinni buli nositi bili pov yazki zi svoyim poryadkovim nomerom 1 u komandira bataljonu Do yakogos chasu dopuskalisya trizubci na golovnih uborah yaki vijskovosluzhbovci bataljonu otrimuvali vid svoyih druziv z pidpillya ale nezabarom buli zmusheni znyati i yih Vijskovosluzhbovci zajmalisya vijskovoyu mushtroyu i ohoronoyu artilerijskogo parku bilya Kiyevo Pecherskoyi Lavri Odnochasno provodilisya goninnya na nacionalistichni elementi v bataljoni v osnovnomu na bukovinciv ta galichan Zhoden z nih ne buv pidvishenij na kerivni posadi a v travni nimcyami buli provedeni masshtabni areshti zahidnyakiv Des pid chas Zelenih Svyat nimci zaareshtuvali vsih oficeriv bukovinciv i galichan bulo bagato zaareshtovano i unter oficeriv Vsi buli areshtovani gestapo z vul Korolenka 33 teper vul Volodimirska zvidki tak nihto i ne povernuvsya Pislya areshtiv u bataljoni oficeriv stalo ne vistachati i nimci pidvishili do rangu oficeriv kolishnih serzhantiv Chervonoyi Armiyi ne priznachayuchi na ci posadi nikogo z bukovinciv abo galichan Sotnikom tretoyi sotni buv priznachenij kapitan she carskoyi armiyi Nekrasov U serpni gestapo zdijsnilo obshuk u kilkoh vijskovosluzhbovciv yaki prijshli v bataljon z pohidnih grup OUN i u sotnika Kravcya Shukali antinimecki nacionalistichni listivki a cherez kilka dniv pislya cogo odin z nimeckih oficeriv nakazav znyati z golovnih uboriv trizub Cej nakaz razom z kadrovoyu chistkoyu buv duzhe pokazovim V rezultati yak vidznachav ochevidec cih podij vidpali vsyaki pitannya pro nimecku politiku na Ukrayini U chervni 1942 bataljon popovnivsya molodimi hlopcyami u vici blizko 20 rokiv z Kiyeva Biloyi Cerkvi z Cherkashini yaki buli nabrani tam dlya vivezennya na robotu do Nimechchini Na osnovi odniyeyi z soten 115 go bataljonu v yakomu sluzhilo bagato kolishnih chleniv Bukovinskogo kurenya cogo popovnennya i vijskovopolonenih RSChA v lipni buv sformovanij she odin 118 j shucmanshaft bataljon yakij spochatku roztashovuvavsya v odnomu dvori zi 115 m po vul Levashovskij Pri comu faktichno tretya rota 115 go bataljonu stala pershoyu rotoyu 118 go bataljonu Pislya ostatochnoyi komplektaciyi v lipni 115 j bataljon nalichuvav 350 osib Pid chas reformuvannya z Kiyeva znikli strilec Zav yalec i pisar tretoyi sotni bunchuzhnij Strileckij v bataljoni hodili chutki sho voni virushili do povstanciv u volinski lisi Ce buli ne pershi dezertiri Vazhki obstavini sluzhbi v 115 mu i 118 m bataljonah i diskriminaciya zahidnih ukrayinciv vzhe z pershih misyaciv sluzhbi sponukali voyakiv do dezertirstva hocha yak zgaduvav O Bilak bukovinci dumayut sho ce nevigidno shob nashi dezertiruvali tomu sho yim na zminu prihodiv chervonoarmijskij i bilogvardijskij element chasto bajduzhij i inodi vorozhij do vsogo ukrayinskogo Z inshogo boku blizkist ukrayinskogo nacionalistichnogo pidpillya ta jogo vpliv na osobovij sklad robili bataljoni v ochah nimciv nenadijnimi v razi yih mozhlivogo zastosuvannya v Ukrayini Tomu nimecke komanduvannya zrobilo vse shob viddaliti osobovij sklad ukrayinskih bataljoniv vid ukrayinskogo pidpillya pozbavivshi yih mozhlivosti dopomagati odin odnomu 27 serpnya 1942 115 j bataljon zalishiv svoyi kazarmi i virushiv na zaliznichnu stanciyu po vulici Chervonoarmijskij povz polskij kostel po tij zhe dorozi po yakij 9 misyaciv tomu vstupav do Kiyeva Bukovinskij kurin Vijskovosluzhbovci jshli pid vazhkim vrazhennyam strati dvoh dezertiriv Malashicha i Bodnarenka yaku gestapivci u vihovnih cilyah proveli u dvori kazarmi na Levashovskij pered vishikuvanimi v dorogu bataljonami Uvecheri koli stemnilo 115 j bataljon nazavzhdi pokinuv Kiyiv za nimi virushiv i 118 j bataljon Yih vidpravlyali v Bilorus de voni proveli majzhe dva roki v boyah z radyanskimi partizanami Narukavni nashivki 115 go ta 118 go bataljoniv Ohoronnoyi policiyi 118 j ohoronnij policejskij bataljon Dokladnishe 118 j bataljon shucmanshaftu 118 j ohoronnij policejskij bataljon nim 118 Batalion Schutzmannschaft SchutzmannschaftsBtl 118 pidrozdil nimeckoyi dopomizhnoyi policiyi Schutzpolizei sformovanij v lipni 1942 r u Kiyevi na osnovi odniyeyi z rot 115 go ohoronnogo policejskogo bataljonu i z vijskovopolonenih RSChA Z 115 go bataljonu buli vzyati na formuvannya 118 go bataljonu blizko 100 cholovik Bataljon buv pereformovano i popovneno v listopadi 1942 roku 118 j ohoronnij policejskij bataljon vklyuchav blizko 500 cholovik Naprikinci 1942 go bijci 118 go bataljonu buli vivezeni na vantazhivkah u m Minsk Z Minska bataljon buv poslanij v Pleshenici Pislya perebuvannya v seli bataljon perejshov v Evi polske selo de zalishavsya blizko 1 roku tobto z oseni 1943 do radyanskogo nastupu navesni 1944 go Komandirami bataljonu buli kolishnij major polskoyi armiyi Smovskij potim kolishnij kadrovij major RKKA Ivan Shudrya U grudni 1942 roku nachalnikom shtabu 118 go policejskogo bataljonu stav Grigorij Vasyura kolishnij kadrovij oficer starshij lejtenant Chervonoyi Armiyi Z jogo im yam pov yazuyut uchast bataljonu v znishenni zhiteliv biloruskogo sela Hatin Operaciyu v Hatini takozh provodilo nimecke zonder z yednannya SS nim SS Sonderregiment Dirlewanger U lipni 1944 roku v rezultati vidstupu nimeckih vijsk z Bilorusi 115 j i 118 j ohoronni bataljoni buli perekinuti do Franciyi dlya vikonannya ohoronnih funkcij Pislya perekidannya ci formuvannya buli perejmenovani vidpovidno v 62 j i 63 j shucmanshaft bataljoni u skladi 30 yi grenaderskoyi diviziyi SS 2 yi rosijskoyi nim 30 Waffen Grenadier Division der SS russische Nr 2 21 serpnya 1944 62 j i 63 j bataljoni buli ob yednani v yedine formuvannya 62 j bataljon buli priznacheni novi nimecki komandiri Odnak vzhe 27 serpnya v den priznachenij nimcyami dlya vihodu na antipartizanski poziciyi bataljon praktichno v povnomu skladi perejshov na storonu francuzkogo ruhu oporu i buv pereformovanij u 2 j ukrayinskij bataljon imeni Tarasa Shevchenka Le 2 Bataillon Ukrainien des Forces Francaices de L Interier Groupement Frontiere Sous Region D 2 1 j ukrayinskij bataljon yim Ivana Boguna v skladi francuzkogo ruhu oporu buv utvorenij z 102 go volinskogo shucmanshaft bataljonu Pislya zvilnennya teritoriyi Franciyi obidva bataljoni uvijshli do skladu 13 yi napivbrigadi i marshovogo polku francuzkogo inozemnogo legionu v ryadah yakogo voyuvali do kincya vijni Pislya vijni deyaki z bijciv prodovzhili sluzhbu v Inozemnomu legioni 201 j bataljon Dokladnishe 201 j bataljon shucmanshaftu 201 j bataljon ohoronnoyi policiyi SD nim Schutzmannschaft Battailon 201 Ukrayinskij legion nimeckij pidrozdil sformovanij z legioneriv specialnih pidrozdiliv Nahtigal i Roland stvorenih Abverom na pochatku 1941 roku osnovu yakih stanovili perevazhno prihilniki ta chleni OUN b Bataljon z bereznya do grudnya 1942 roku diyav na teritoriyi Bilorusi Pershij z ukrayinskih bataljoniv sformovanih na teritoriyi general gubernatorstva Do kincya zhovtnya 1941 roku Ukrayinskij legion u skladi blizko 650 cholovik buv perebazovanij u Frankfurt na Oderi de z 25 listopada z jogo chlenami pochalosya ukladannya individualnih kontraktiv na sluzhbu v nimeckij armiyi strokom na 1 rik z 1 grudnya 1941 roku po 1 grudnya 1942 roku Bataljon formalno ocholiv gauptman Yevgen Pobigushij hocha faktichne kerivnictvo zdijsnyuvav nimec gauptman SD V Moha Jogo zastupnikom buv priznachenij Roman Shuhevich zvannya yakogo vidpovidalo nimeckomu zvannyu gauptmana kapitana Formuvannya skladalosya z chotiroh rot soten komandirami yakih buli sotnik Shuhevich sotnik Brigider poruchnik Sidor i poruchnik Pavlik Z 19 bereznya 1942 bataljon brav uchast v antipartizanskih diyah na teritoriyi Bilorusi Najbilsh veliki sutichki z partizanami vidbulisya 16 i 20 chervnya 25 lipnya i 19 serpnya 29 veresnya bataljon vtrativ 27 osib Za 9 misyaciv perebuvannya v Bilorusi za vlasnimi danimi 201 j ohoronnij bataljon znishiv bilshe 2000 radyanskih partizaniv vtrativshi 49 osib ubitimi i 40 poranenimi Odnim z ostannih povidomlen pro diyi bataljonu v Bilorusi ye zvit pro bij 3 listopada 1942 za 20 km vid Lepelya Pislya zakinchennya terminu kontraktu bataljon yakij nalichuvav 650 soldativ i serzhantiv i 22 oficeri galichanina buv rozzbroyenij i protyagom misyacya z 5 grudnya 1942 do 14 sichnya 1943 chastinami perekidavsya do Lvova Cherez yakijs chas pislya priyizdu do Lvova chastina oficeriv bulo zatrimano SD chastina sered yakih buv i Shuhevich perejshla na nelegalne stanovishe i vzyala uchast u formuvanni UPA Nezabarom vsi zatrimani oficeri bataljonu buli zvilneni i priyednalisya abo do UPA abo do 14 yi grenaderskoyi diviziyi Vaffen SS Galichina kolishnij komandir Pobigushij pislya chergovogo navchannya stav komandirom bataljonu diviziyi Vidomi voyaki ta oficeri shucmanshaftuHamchuk Petro majbutnij kurinnij UPA komandir 18 go Chortkivskogo TV Stripa Chornij Yakiv komendant shucpoliciyi v Peremishli ta Dobromili Majbutnij komandir Vijskovoyi okrugi 6 Syan yaka nalezhala do operativnoyi grupi UPA Zahid Mizernij Martin komendant shucpoliciyi v Syanoku Majbutnij komandir TV 26 Lemko Shpontak Ivan zastupnik komendanta policiyi v Rava Ruskij Majbutnij komandir TV 27 Bastion Grabec Omelyan komendant shucpoliciyi v Rivnomu Majbutnij komandir UPA Pivden Shigelskij Volodimir komendant policiyi v Yavorniku Ruskomu majbutnij komandir sotni UPA Udarniki 4 sho vhodila do 2 go Peremiskogo kurenya 26 go Teritorialnogo vidtinku Lemko Smovskij Konstyantin zastupnik komandira 118 go batalona shucmanshaftu Kolishnij oficer Armiyi UNR Zahvalinskij Petro komandir Kiyivskogo kurenya Kedyulich Ivan zastupnij komandira Kiyivskogo kurenya potim komendant policiyi kiyivskoyi okrugi Majbutnij komandir taktichnih vidtinkiv UPA TV 19 Kaminec ta TV 25 Zakarpattya Yankivskij Grigorij komendant shucpoliciyi v seli Olshani majbutnij komandir sotni Udarniki 7 Vasyura Grigorij kolishnij oficer Chervonoyi Armiyi zastupnik nachalnika shtabu 118 j bataljonu shucmanshaftu Dobrobaba Ivan odin z 28 geroyiv panfilovciv yakij zgodom pracyuvav na okupovanij teritoriyi policejskim Obijmav posadi shucmana na stanciyi Kov yagi potim nachalnika vartovoyi zmini v seli Perekop Pislya povernennya radyanskoyi vladi znovu buv na fronti v lavah Chervonoyi armiyi Vidomi voyaki ta oficeri 201 go bataljonu Brilevskij Vasil majbutnij komandir zagonu im Hmelnickogo u VO Zagrava nachalnik vishkilnogo viddilu KVSh UPA Zahid Vasilyashko Vasil majbutnij komandir kurenya Galajda i 12 go Sokalskogo Taktichnogo vidtinku Klimiv Gudzovatij Petro majbutnij shef shtabu VO Tyutyunnik ta Shidnoyi VO z yednani grupi 44 Kovalskij Yulian majbutnij sotnik UPA posmertno Pershij nachalnik shtabu UPA na Volini Levickij Mikola majbutnij shef shtabu Voyennoyi Okrugi UPA Zagrava inspektor shtabu UPA Pivnich Linda Ostap majbutnij 1 j komandir vijskovoyi okrugi UPA VO 2 Bug Melnik Hmara Petro majbutnij komandir kurenya Dzvoni i TV 21 Guculshina Pobigushij Yevgen majbutnij polkovnik UNA komandir polku v 14 j grenaderskij diviziyi Vaffen SS Galichina Sidor Shelest Vasil majbutnij polkovnik UPA komandir operativnoyi grupi UPA Zahid Fedik Bogdan majbutnij kurinnij Berezhanskogo kurenya a zgodom viddilu Lisoviki komandir 18 go Chortkivskogo TV Stripa Harkiv Viktor Hmara majbutnij komandir VO 1 Bashta Shuhevich Roman majbutnij Golovnokomanduvach UPA Primitki Arhiv originalu za 22 travnya 2012 Procitovano 13 travnya 2012 Arhiv originalu za 14 bereznya 2012 Procitovano 15 travnya 2012 Arhiv originalu za 22 travnya 2011 Procitovano 12 travnya 2012 Arhiv UNDCh f O Bilaka sprava 1 list 12 Cit po Duda Andrij Starij Volodimir Bukovinskij kurin v boyah za Ukrayinsku Derzhavnist 1918 1941 1944 Pislya rozgromu Kurenya Chernivci nakladom Tovaristva Ukrayinskij Narodnij Dim v Chernivcyah 1995 22 travnya 2011 u Wayback Machine Arhiv originalu za 5 travnya 2012 Procitovano 12 travnya 2012 Arhiv originalu za 6 listopada 2002 Procitovano 12 travnya 2012 Muzichuk S Ukrayinski vijskovi narukavni emblemi pid chas Drugoyi svitovoyi vijni 1939 45 rr Znak 2004 ch 33 s 9 11 by ru genocide expeditions polic118 Hatin Politika genocidu Karalni operaciyi 118 policejskij bataljon nedostupne posilannya z serpnya 2019 Arhiv originalu za 6 listopada 2002 Procitovano 6 listopada 2002 Zur Geschichte der Ordnungspolizei 1936 1942 Teil II Georg Tessin Dies Satbe und Truppeneinheiten der Ordnungspolizei Koblenz 1957 s 172 173 Arhiv originalu za 17 veresnya 2008 Procitovano 12 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 26 lipnya 2011 Procitovano 14 kvitnya 2022 Neufeldt Hans Joachim Jurgen Huck and Georg Tessin Zur Geschichte der Ordnungspolizei 1939 1945 Schriften des Bundesarchivs Nr 3 1957 Organizaciya ukrayinskih nacionalistiv i Ukrayinska Povstanska Armiya Rozdil 2 Institut Istoriyi NAN Ukrayini 2004 r Nr 36t Ergebnisse im Gebiet Russland Mitte Gefecht des Schutzmannschafts Bataillons 201 20km n6rdlich Lepel Nov 3 1942 www archives gov research microfilm t175 2 pdfPosilannyaBukovinskij Kurin v boyah za ukrayinsku derzhavnist Bukovinskij kurin 1941 RIK 14 bereznya 2012 u Wayback Machine Bukovinskij kurin i masovi rozstrili yevreyiv u Babinomu Yaru 10 bereznya 2012 u Wayback Machine I M Salo Do istoriyi stvorennya vijskovih druzhin ukrayinskih nacionalistiv 26 serpnya 2016 u Wayback Machine Ajn cvaj policaj Oni voevali za Ukrainu 24 chervnya 2013 u Wayback Machine