Ця стаття містить , але походження окремих тверджень через брак . |
Назим Хікмет Ран | ||||
---|---|---|---|---|
Nâzım Hikmet Ran | ||||
![]() | ||||
Псевдонім | Orhan Selim | |||
Народився | 20 листопада 1901 Салоніки, Османська імперія | |||
Помер | 3 червня 1963 (61 рік) Москва, СРСР ·інфаркт міокарда | |||
Поховання | Новодівичий цвинтар | |||
Громадянство | Турецька республіка, Польська народна республіка, СРСР | |||
Діяльність | поет, прозаїк, драматург | |||
Alma mater | Галатасарайський ліцей, d (1920), Комуністичний університет трудящих Сходу, МДУ і d | |||
Мова творів | турецька | |||
Конфесія | атеїст[d][1] | |||
Мати | d | |||
Родичі | d | |||
У шлюбі з | d[2] | |||
Автограф | ![]() | |||
Премії | Міжнародна премія миру, 1951 | |||
Сайт: nazimhikmet.org.tr | ||||
| ||||
| ||||
|
Нази́м Хікме́т Ран (тур. Nâzım Hikmet Ran; 20 листопада 1901, Салоніки — 3 червня 1963, Москва) — турецький поет, прозаїк, драматург і громадський діяч. Засновник сучасної турецької поезії, першим у Туреччині почав практикувати верлібр. Отримав прізвисько «ясноликий поет» (Güzel Yüzlü Şair). Твори Назима Хікмета перекладені більш ніж на п'ятдесят мов світу. Був комуністом, через що зазнавав переслідувань на батьківщині і більшу частину життя провів у тюрмах та вигнанні.
Сім'я
Походив з аристократичної родини. Батько, Хікмет Бей, був держслужбовцем, працював в апараті Міністерства закордонних справ Османської імперії. Його батько Мехмет Назим Паша в різні часи був губернатором у Діярбакирі, Алеппо, Коньї та Сівасі, він входив до суфійського ордену Мевлеві та сповідував лібертарні погляди.
Мати Назима, Джеліле Ханим, була освіченою на свій час жінкою, художницею, знала французьку мову, вміла грати на фортепіано. Вона була дочкою османського генерала Енвера Джелаледдіна-паші і онукою поляка Константіна Божецкі (1826–1876), котрий емігрував у Османську імперію під час , змінив підданство й віросповідання і під іменем Мустафи Джелаледдіна-паші служив офіцером в османському війську. У 1869 році в Стамбулі вийшла його праця «Les Turcs anciens et modernes» («Давні і сучасні турки») — книга, яка започаткувала модерну турецьку політичну думку.
Інший прадід Назима по материнській лінії, османський генерал Мехмет Алі-паша (1827–1878), народився в Бранденбурзі (Пруссія), його справжнє ім'я було Людвіг Карл Фрідріх Детройт (Карл Детрой). Замолоду він покинув дім, мандрував, у Османській імперії прийняв іслам, змінив ім'я і вступив до військового училища. Відзначившись у Кримській війні, в 1865 році він став бригадним генералом і отримав титул паші. Під час російсько-турецької війни 1877—1878 років він очолював османське військо в Болгарії, пізніше брав участь у Берлінському конгресі 1878 року. Того ж року був убитий повстанцями в Косові.
Бабуся Назима по материнській лінії походила з черкеського роду.
Життєпис
Назим Хікмет народився в Салоніках 20 листопада 1901 року — там у той час працював його батько. Втім, зареєстрували його народження лише 15 січня 1902; це й вважається офіційною датою появи Хікмета на світ. Він відвідував початкову школу Ташмектеп у стамбульському районі Гезтепе, а згодом — престижний Галатасарайський ліцей у районі Бейоглу. У 1913 році написав свій перший вірш, «Feryad-ı Vatan» («Плач Батьківщини»). Роки його навчання прийшлись на час політичного підйому в суспільстві, збуреному Першою світовою війною та Російською революцією. У 1918 році Хікмет закінчив Військово-флотську академію на Принцевих островах і якийсь час служив офіцером на військовому крейсері «Хамідійє», але в 1919 році захворів на плеврит і через стан здоров'я в 1920 році був звільнений від служби на флоті.
У 1921 році Назим Хікмет та його друзі — Вала Нуреттін, Юсуф Зія Ортач і Фарук Нафіз Чамлибель — вирушили із окупованого Стамбула в Анатолію, щоби приєднатися до Визвольної війни, побачити життя простого народу та налагодити зв'язки з соціалістичними організаціями. В Анкарі він разом з Валою Нуреттіном зустрівся з Мустафою Кемалем Пашею (Ататюрком), який очолював визвольний рух. Ататюрк попросив двох друзів написати вірша, який надихав би турків у Стамбулі та інших регіонах приєднуватися до боротьби. Результат їх праці сподобався ватажкам руху, вірш здобув шалену популярність серед молоді. Було вирішено не відправляти поетів на фронт, а призначити вчителями у ліцей міста Болу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdk1TOHhNQzlPWVhwcGJWOW9hV3R0WlhSZmRtRnNZVjl1ZFhKbGRIUnBiaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Втім, комуністичні погляди молодих учителів не сподобалися місцевим чиновникам, і Хікмет з Нуреттіном, вражені Жовтневою революцією, нелегально вирушили до Радянського Союзу. 30 вересня 1921 року вони прибули в Батумі, а в липні 1922 року вирушили до Москви. Там Хікмет вступає в Комуністичну партію і вчиться в Комуністичному університеті трудящих Сходу на факультеті «Економіка і суспільне життя». На нього справляють глибоке враження мистецькі експерименти Володимира Маяковського та Всеволода Меєрхольда. Вірші «драбиною» вразили його ще тоді, коли він не вивчив російської мови. У 1924 році в Москві вийшла перша поетична збірка Назима Хікмета «28 Kanunisani».
Того ж року він повертається в Стамбул і починає редагувати щоденний журнал «Айдинлик» («Світло», друкований орган нелегальної турецької Компартії), а також працювати в інших революційних виданнях. У лютому 1925 року турецький уряд закрив «Айдинлик» за виступи проти нової влади і на захист курдських повстанців. Співробітників журналу арештували і судили. Назим Хікмет зміг уникнути арешту й утік в Ізмір, де перейшов на нелегальне положення. Його заочно засудили на 15 років тюрми. У вересні 1925 року Хікмет знову тікає в СРСР. Там брав участь у створенні експериментального театру-студії, закритого в березні 1927 року. В Радянському Союзі Хікмет двічі одружився: перший шлюб із туркенею Нюзхет Ханим тривав недовго, і пізніше він одружився з росіянкою, лікарем Оленою Юрченко. В 1928 році, скориставшись амністією, він вирішив повернутися в Туреччину. Його дружина не змогла поїхати з ним, а невдовзі померла.
Сам Хікмет на батьківщині одразу був заарештований і провів у тюрмі вісім місяців. Після звільнення публікував вірші, романи, оповідання, статті, есе і п'єси в щоденній газеті «Akşam». У 1929 році вийшли друком його збірки віршів «835 рядків», «Джоконда і Сі Я-у». Тоді ж він почав працювати в редакції авангардистського журналу «Resimli Ay» («Ілюстрований місячник»), який спричинив фурор в інтелектуальних колах. У той час Хікмет познайомився з Пірайє Алтиноглу, якій тоді було 22 роки.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdk9DODROaTlPWVhwcGJWOW9hV3R0WlhSZlluVnljMkV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Попри репресії з боку держави, літератор швидко здобув визнання публіки, за 1930–1932 роки він випустив п'ять збірок віршів і дві п'єси. Втім, твори Хікмета часто зазнавали цензури, а самого його арештовували. За збірку «Телеграма, що прийшла вночі», в якій автор закликав турецьких комуністів стійко боротися за демократію, в 1933 році його заарештували, звинувативши в участі в забороненій організації та прагненні повалити режим, і засудили на п'ять років позбавлення волі. Надалі майже після кожної книги його засуджували до позбавлення волі. 1933–1935 роки Хікмет провів у в'язниці в Бурсі, де написав революційну «Поему про шейха Бедреддіна» та «Листи до Таранта Бабу» — поему про вторгнення італійських фашистів в Ефіопію.
У 1935 році він вийшов на волю по амністії і зміг одружитися з Пірайє. На той момент вона була розлучена і вже мала двох дітей. Щоби прогодувати сім'ю, Хікмет починає писати під різними псевдонімами оповідання в періодичній пресі, а також пише кіносценарії, займається озвучкою та режисурою на кіностудії «İpek Film».
В публіцистичній праці «Німецький фашизм і расова теорія» та в збірці віршів «Портрети» Хікмет викривав фашизм і його турецьких прибічників. У 1936 році вийшла його брошура «Національна гідність» — адаптований переклад праці В. Леніна «Про національну гідність великоросів». Водночас, сталіністське керівництво СРСР звинувачувало його в троцькізмі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdk1TOHhZUzlPWVhwcGJWOW9hV3R0WlhSZlkyRnVhMmx5YVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Напередодні Другої світової війни протистояння між правими та лівими інтелігентами в Туреччині сягнуло піку. У пресі наростав вал взаємних звинувачень, а Хікмета відкрито переслідували поліцейські провокатори. Під час політичного процесу в 1938 році військовий суд засудив Хікмета до 28 років і 4 місяців тюрми з забороною публікацій за звинуваченням у підбурюванні до заколоту. Провина поета полягала в тому, що у курсантів військового училища було знайдено книги з його віршами, які на той час перебували в вільному продажі. Цього разу у в'язницях Стамбула, Анкари, Чанкири та Бурси він провів більше дванадцяти років. Та його творча діяльність продовжилась і там: зокрема, за ґратами він переклав Льва Толстого, написав цикл віршів «Листи з тюрми» та найамбітнішу свою працю — епопею «Людська панорама з моєї країни». У бурській в'язниці він знайомиться з молодими митцями Орханом Кемалем та . У 1948 році він закохався в дочку свого дядька Мюневвер Андач (Берк), присвятив їй низку віршів і зрештою, після виходу з тюрми, одружився з нею, розлучившись із Пірайє.
Наприкінці 1940-х різко погіршав стан здоров'я поета. У 1949 році інтелектуали з усього світу, на чолі з Пабло Пікассо, Полем Робсоном і Жаном-Полем Сартром створили комітет, який домагався визволення Назима Хікмета. Його визволення вимагали й юристи Анкари та інтелектуали Стамбула, довівши, що тюремний строк Хікмета — результат судової помилки. У 1950 році, переживши серцевий напад, він провів 18-денне голодування. В результаті того ж року, після парламентських виборів, він був звільнений на підставі загальної амністії, у них з Мюневвер народився син Мехмет.
49-річний поет тривалий час ніде не міг знайти роботу, поліція вела постійний нагляд за ним, а невдовзі йому прислали повістку в армію. Побоюючись «випадкового» вбивства «при намаганні втечі», він був вимушений знову, цього разу назавжди, покинути Туреччину. Через Чорне море він утік у Румунію, а звідти в 1951 році прибув до СРСР. 25 липня турецький уряд позбавив Хікмета громадянства, і він на підставі походження свого прадіда набув громадянство (Польської Народної Республіки), взявши прізвище Божецкі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkppTDFWVFUxSmZjM1JoYlhCZlRpNUlhV3R0WlhSZk1UazRNbDgyYXk1cWNHY3ZNVFV3Y0hndFZWTlRVbDl6ZEdGdGNGOU9Ma2hwYTIxbGRGOHhPVGd5WHpackxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
В Москві Хікмет став знаменитістю в інтелектуальних колах, він багато подорожував, особливо країнами соцтабору. Втім, життя в СРСР 1950-х років розчарувало його: Маяковський і Меєрхольд, як і авангардне мистецтво взагалі, рідко згадувались і офіційно не схвалювалися. Хікмета дратувала необхідність постійно згадувати про Сталіна в віршах і навмисні викривлення в перекладах його творів. За переказами, радянський істеблішмент, побоюючись спалахів гніву поета, влаштовував так, щоб Хікмет при потребі зустрічався з Маленковим, а не Сталіним. Про свої почуття він розповідав друзям, зокрема Іллі Еренбургу: «Я дуже поважаю товариша Сталіна, але не можу винести віршів, у яких його порівнюють із сонцем. Це не просто погана поезія, це поганий смак». Прагнучи уникнути ризикованих контактів із радянською дійсністю, поет повністю віддався діяльності на міжнародній арені: він щиро присвятив себе боротьбі за мир.
В 1951 році Назима Хікмета разом з Пабло Нерудою нагородили Міжнародною премією миру. Виступаючи проти війни, він, зокрема, підтримав боротьбу грецьких кіпріотів проти британського колоніального панування й закликав турецьке населення острова підтримати визвольний рух, бувши переконаним, що населення Кіпру може мирно жити разом. В 1952 році Хікмет став членом Бюро Всесвітньої Ради Миру.
Все ще сумуючи за дружиною та сином, які залишилися в Туреччині, Хікмет, тим не менше, завів роман із Галиною Григоріївною Колесниковою — молодою лікаркою, яка опікувалася ним у санаторії в Барвисі. Вони стали жити разом, Спілка письменників СРСР ухвалила її призначення особистим лікарем поета. Наприкінці 1955 року до Назима Хікмета прийшла делегація з за консультацією з приводу албанських народних костюмів. У складі делегації була кінодраматург і редактор Віра Тулякова, в яку поет одразу ж закохався. Попри те, що вона була одружена й мала дочку, а її покійний батько був на шість років молодшим за Хікмета, той почав регулярно ходити в «Союзмультфільм» з шоколадом і квітами, розповідати про албанський народний одяг. В 1960 році він одружився з Туляковою, переписавши свою дачу в Передєлкіно, автомобіль, меблі, радіо, телевізор, книги та картини Галині Колесниковій. Мюневвер і сина Мехмета він бачив лише раз і то недовго, під час поїздки в Варшаву.
3 червня 1963 року о 6:30 Назим Хікмет помер від серцевого нападу. Він був похований на московському Новодівочому кладовищі, його могила досі залишається об'єктом масового відвідування. Досі невиконаним залишається його бажання бути похованим під платаном на сільському цвинтарі в Анатолії.
Громадянство
Попри репресії і заборону творчості Назима Хікмета в Туреччині, він залишався популярним поетом на батьківщині навіть під час Холодної війни. З його віршів було знято офіційну заборону в 1965 році, за два роки після його смерті.
Останні роки в Туреччині точилася дискусія навколо повернення поету турецького громадянства. На користь цього було зібрано тисячі підписів громадян, але націоналісти та праві політики чинили запеклий опір спробам реабілітувати «зрадника», який «виступав проти Ататюрка і проти держави». 5 січня 2009 року, за 58 років після вигнання, турецький уряд посмертно повернув громадянство Хікмету. Влада звернулася до родичів поета з запитом, чи хочуть вони повернути його рештки на батьківщину.
Суди, в яких розглядалися справи за участю Хікмета
- 1925 — суд незалежності в Анкарі (під час Визвольної війни в країні було створено вісім «судів незалежності», де судили за виступи проти нового режиму)
- 1927—1928 — стамбульський суд для розгляду важких кримінальних злочинів
- 1928 — суд для розгляду важких кримінальних злочинів у Ризе
- 1928 — суд для розгляду важких кримінальних злочинів в Анкарі
- 1931 — кримінальний суд Другого району Стамбула
- 1933 — стамбульський суд для розгляду важких кримінальних злочинів
- 1933 — кримінальний суд Третього району Стамбула
- 1933—1934 — суд для розгляду важких кримінальних злочинів у Бурсі
- 1936—1937 — стамбульський суд для розгляду важких кримінальних злочинів
- 1938 — суд військового трибуналу
- 1938 — суд військово-морського трибуналу
Творчість
Назим Хікмет увів у турецьку поезію вільний вірш, концептуально відмежувавшись від «силабічних поетів». Перші його вірші написані в силабічній системі, але пізніше він почав шукати нові форми. На Хікмета вплинули радянські футуристи, особливо Маяковський. Повернувшись на батьківщину в 1924 році, він швидко очолив турецький авангардний рух, експериментуючи в поезії, драматургії та написанні кіносценаріїв. Відмовившись від силабічної метрики, Хікмет перейшов на верлібр, який дозволив йому повніше реалізувати вокальні особливості турецької мови. Елементи османської віршованої традиції поєднані в його поезії з новітніми формами.
Невід'ємна змістовна риса поезії Хікмета — соціально-революційний пафос та патріотичні мотиви єднання зі співвітчизниками з нижчих народних верств. Водночас, поет відкидає будь-які спроби романтизації орієнталістських стереотипів.
На своїй батьківщині Хікмет залишається контраверсійною фігурою не лише через свої комуністичні погляди. Він донедавна був єдиним великим турецьким літератором, який відкрито говорив про турецько-вірменську різанину 1915 та 1922 років.
Один із найвідоміших віршів Хікмета — «Kız Çocuğu» («Дівчинка») — написаний від особи семирічної дівчинки: загинувши за десять років до того під час атомного бомбардування Хіросіми, вона закликає світ до миру. Цей антивоєнний твір набув широкої популярності, був покладений на музику й виконувався багатьма співаками в Європі та Новому Світі. В англійському перекладі, під назвою «I Come And Stand At Every Door», його виконувала група «The Byrds», Піт Сігер, групи «» та «The Fall». 5 серпня 2005 року, на 60-ту річницю бомбардування, пісню виконали в японському перекладі під час концерту в Хіросімі.
Назим Хікмет також виступав проти Корейської війни, в якій брала участь і Туреччина. Американський сенатор Джон Фостер Даллес у своїй промові розповів, що турецьким солдатам платять за участь у війні по 23 центи на місяць, тоді як американський солдат найнижчого ешелону отримує 70 доларів. У відповідь Хікмет написав протестного вірша «23 Sentlik Askere Dair» («Про солдата за 23 центи»).
Хікмет привітав розвінчання культу особи Сталіна на ХХ з'їзді КПРС і присвятив вірш цій події, порівнявши її з воскресінням Леніна. Він написав антисталіністську п'єсу «Чи існував Іван Іванович?», у якій двоє традиційних персонажів турецького народного театру спостерігають за трансформацією живої людини в бюрократичний гвинтик. Вистава, яку порівнювали з п'єсою Маяковського «Клоп», була заборонена одразу після прем'єри в . Її ставили театри в Ризі, Празі та Софії.
У своїх п'єсах Хікмет застосовував техніку епічної драми Бертольта Брехта. Основні теми його драм — самотність, зрада та відчуження в капіталістичному суспільстві. В п'єсі «Забута людина» показано марність земної слави і нещасливе особисте життя, яке часто супроводжує позірний успіх у світі. «Дім небіжчика» — розповідь про жадобу і лицемірство, що панують у міщанській сім'ї з середнього класу. В основі драми «Ферхад і Ширін» лежить старовинна перська легенда. В СРСР її адаптували, поставивши за мотивами твору Хікмета балет на музику Аріфа Мелікова під назвою «Легенда про кохання». У п'єсі «Сабахат» демонструється, як політичні лідери експлуатують простих трудящих.
Багато віршів Хікмета було покладено на музику композитором Зюльфю Ліванелі. На німецьку мову його вірші перекладав відомий бард . В СРСР за сценаріями Хікмета знято чотири кінофільми: «Двое из одного квартала» (1957); «Влюблённое облако» (1959); «Мир дому твоему» (1963); «Любовь моя, печаль моя» (1978).
Бібліографія
Поетичні збірки
- 835 Satır («835 рядків», 1929)
- Jokond ile Si-Ya-u («Джоконда і Сі Я-у», 1929)
- Varan 3 (1930)
- 1 + 1 = 1 (1930)
- Sesini Kaybeden Şehir («Місто, що втратило голос», 1931)
- Benerci Kendini Niçin Öldürdü («Чому Бенерджі покінчив з собою», 1931)
- Gece Gelen Telgraf («Телеграма, що прийшла вночі», 1932)
- Taranta Babu'ya Mektuplar («Листи до Таранта Бабу», 1935)
- Portreler («Портрети», 1935)
- Simavna Kadısı Oğlu Şeyh Bedreddin Destanı («Поема про сина судді Сімавни шейха Бедреддіна», 1936)
- Saat 21-22 Şiirleri («Вірші 9-10 години»)
- Kurtuluş Savaşı Destanı («Поема про Визвольну війну»)
- Dört Hapishaneden («Із чотирьох тюрем»)
- Rubailer («Рубаї»)
- Memleketimden İnsan Manzaraları («Людська панорама з моєї країни»)
- Kuvayi Milliye («Національні сили», 1968)
П'єси
- Kafatası («Череп», 1932)
- Bir Ölü Evi («Дім небіжчика», 1932)
- Unutulan Adam («Забута людина», 1935)
- İnek («Дивак», 1955)
- Ivan Ivanoviç Var mıdır Yok mudur? («Чи був взагалі Іван Іванович?», 1956)
- Yolcu («Мандрівник»)
- Ferhat ile Şirin («Ферхад і Ширін»)
- Sabahat
- Yusuf ile Menofis («Йосиф і Менофіс»)
- Lüküs Hayat («Розкішне життя», оперета, написана під чужим іменем)
Романи
- Kan Konuşmaz («Кров не говорить»)
- Yeşil Elmalar («Зелені яблука»)
- Yaşamak Güzel Bir Şey Be Kardeşim («Гарна штука бути живим, брате»)
На початку 2008 року Керем Бенґю, онук першої дружини Хікмета Пірайє, знайшов у її паперах раніше невідомий вірш «Чотири голуби» та готові чернетки трьох невиданих романів.
Хікмет в мистецтві та культурі
- У 2007 році вийшов біографічний фільм про Назима Хікмета «Блакитноокий гігант» («Mavi Gözlü Dev»), присвячений рокам, які той провів у в'язниці Бурси.
- В італійському художньому фільмі Феєрія нерозуміння ключову роль в сюжеті грає книга Хікмета.
- Фінський гурт Ultra Bra записав пісню "Lähettäkää minulle kirjoja" ("Посилай мені книги") на витяг з перекладу вірша Хікмета.
- Хікмету присвячено вірш Ліни Костенко «Це називалось — творчі семінари...»
Примітки
- https://www.nytimes.com/1997/02/27/world/turkish-poet-is-lauded-but-stays-exiled-in-death.html#:~:text=Perhaps%20no%20individual%20crystallizes%20the,reputation%20here%20has%20steadily%20grown.
- https://www.cumhuriyet.com.tr/haber/nazim-bir-tek-onu-kiskandi-186345
Література
- Халимоненко Григорій. Поет революційного оновлення світу // Хікмет Назим. Лірика / З турецької. — К.: Дніпро, 1981. — С. 5—22. — (Перлини світової лірики).
Посилання
- Хікмет Назим // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 6: Т—Я. — С. 606.
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Назим Хікмет |
- Назим Хікмет Ран «Лексика — українські енциклопедії та словники»
- Сайт, присвячений Назиму Хікмету, з хорошою добіркою віршів, статей і фотографій (англ., тур.)
- Nazim Hikmet Kultur Merkezi Культурний центр Назима Хікмета (тур.)
- , Підбірка, зроблена редакцією газети Hürriyet до ювілею поета (тур.)
- Nazım Hikmet info (Турецькомовний сайт з бібліографією)
- (Англомовний сайт з бібліографією)
- (Англомовний сайт з біографією)
- NÂZIM HİKMET KÜLTÜR ve SANAT VAKFI (англ., тур., рос., ісп.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya mistit perelik posilan ale pohodzhennya okremih tverdzhen zalishayetsya nezrozumilim cherez brak vnutrishnotekstovih dzherel vinosok Bud laska dopomozhit polipshiti cyu stattyu peretvorivshi dzherela z pereliku posilan na dzherela vinoski u samomu teksti statti Zvernitsya na za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Chlen KPRS Nazim Hikmet RanNazim Hikmet RanPsevdonim Orhan SelimNarodivsya 20 listopada 1901 1901 11 20 Saloniki Osmanska imperiyaPomer 3 chervnya 1963 1963 06 03 61 rik Moskva SRSR infarkt miokardaPohovannya Novodivichij cvintarGromadyanstvo Turecka respublika Polska narodna respublika SRSRDiyalnist poet prozayik dramaturgAlma mater Galatasarajskij licej d 1920 Komunistichnij universitet trudyashih Shodu MDU i dMova tvoriv tureckaKonfesiya ateyist d 1 Mati dRodichi dU shlyubi z d 2 AvtografPremiyi Mizhnarodna premiya miru 1951Sajt nazimhikmet org tr Nazim Hikmet u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Nazi m Hikme t Ran tur Nazim Hikmet Ran 20 listopada 1901 19011120 Saloniki 3 chervnya 1963 Moskva tureckij poet prozayik dramaturg i gromadskij diyach Zasnovnik suchasnoyi tureckoyi poeziyi pershim u Turechchini pochav praktikuvati verlibr Otrimav prizvisko yasnolikij poet Guzel Yuzlu Sair Tvori Nazima Hikmeta perekladeni bilsh nizh na p yatdesyat mov svitu Buv komunistom cherez sho zaznavav peresliduvan na batkivshini i bilshu chastinu zhittya proviv u tyurmah ta vignanni Sim yaPohodiv z aristokratichnoyi rodini Batko Hikmet Bej buv derzhsluzhbovcem pracyuvav v aparati Ministerstva zakordonnih sprav Osmanskoyi imperiyi Jogo batko Mehmet Nazim Pasha v rizni chasi buv gubernatorom u Diyarbakiri Aleppo Konyi ta Sivasi vin vhodiv do sufijskogo ordenu Mevlevi ta spoviduvav libertarni poglyadi Mati Nazima Dzhelile Hanim bula osvichenoyu na svij chas zhinkoyu hudozhniceyu znala francuzku movu vmila grati na fortepiano Vona bula dochkoyu osmanskogo generala Envera Dzhelaleddina pashi i onukoyu polyaka Konstantina Bozhecki 1826 1876 kotrij emigruvav u Osmansku imperiyu pid chas zminiv piddanstvo j virospovidannya i pid imenem Mustafi Dzhelaleddina pashi sluzhiv oficerom v osmanskomu vijsku U 1869 roci v Stambuli vijshla jogo pracya Les Turcs anciens et modernes Davni i suchasni turki kniga yaka zapochatkuvala modernu turecku politichnu dumku Inshij pradid Nazima po materinskij liniyi osmanskij general Mehmet Ali pasha 1827 1878 narodivsya v Brandenburzi Prussiya jogo spravzhnye im ya bulo Lyudvig Karl Fridrih Detrojt Karl Detroj Zamolodu vin pokinuv dim mandruvav u Osmanskij imperiyi prijnyav islam zminiv im ya i vstupiv do vijskovogo uchilisha Vidznachivshis u Krimskij vijni v 1865 roci vin stav brigadnim generalom i otrimav titul pashi Pid chas rosijsko tureckoyi vijni 1877 1878 rokiv vin ocholyuvav osmanske vijsko v Bolgariyi piznishe brav uchast u Berlinskomu kongresi 1878 roku Togo zh roku buv ubitij povstancyami v Kosovi Babusya Nazima po materinskij liniyi pohodila z cherkeskogo rodu ZhittyepisNazim Hikmet narodivsya v Salonikah 20 listopada 1901 roku tam u toj chas pracyuvav jogo batko Vtim zareyestruvali jogo narodzhennya lishe 15 sichnya 1902 ce j vvazhayetsya oficijnoyu datoyu poyavi Hikmeta na svit Vin vidviduvav pochatkovu shkolu Tashmektep u stambulskomu rajoni Geztepe a zgodom prestizhnij Galatasarajskij licej u rajoni Bejoglu U 1913 roci napisav svij pershij virsh Feryad i Vatan Plach Batkivshini Roki jogo navchannya prijshlis na chas politichnogo pidjomu v suspilstvi zburenomu Pershoyu svitovoyu vijnoyu ta Rosijskoyu revolyuciyeyu U 1918 roci Hikmet zakinchiv Vijskovo flotsku akademiyu na Princevih ostrovah i yakijs chas sluzhiv oficerom na vijskovomu krejseri Hamidijye ale v 1919 roci zahvoriv na plevrit i cherez stan zdorov ya v 1920 roci buv zvilnenij vid sluzhbi na floti U 1921 roci Nazim Hikmet ta jogo druzi Vala Nurettin Yusuf Ziya Ortach i Faruk Nafiz Chamlibel virushili iz okupovanogo Stambula v Anatoliyu shobi priyednatisya do Vizvolnoyi vijni pobachiti zhittya prostogo narodu ta nalagoditi zv yazki z socialistichnimi organizaciyami V Ankari vin razom z Valoyu Nurettinom zustrivsya z Mustafoyu Kemalem Pasheyu Atatyurkom yakij ocholyuvav vizvolnij ruh Atatyurk poprosiv dvoh druziv napisati virsha yakij nadihav bi turkiv u Stambuli ta inshih regionah priyednuvatisya do borotbi Rezultat yih praci spodobavsya vatazhkam ruhu virsh zdobuv shalenu populyarnist sered molodi Bulo virisheno ne vidpravlyati poetiv na front a priznachiti vchitelyami u licej mista Bolu Nazim Hikmet i Vala Nurettin molodi vchiteli v Bolu Vtim komunistichni poglyadi molodih uchiteliv ne spodobalisya miscevim chinovnikam i Hikmet z Nurettinom vrazheni Zhovtnevoyu revolyuciyeyu nelegalno virushili do Radyanskogo Soyuzu 30 veresnya 1921 roku voni pribuli v Batumi a v lipni 1922 roku virushili do Moskvi Tam Hikmet vstupaye v Komunistichnu partiyu i vchitsya v Komunistichnomu universiteti trudyashih Shodu na fakulteti Ekonomika i suspilne zhittya Na nogo spravlyayut gliboke vrazhennya mistecki eksperimenti Volodimira Mayakovskogo ta Vsevoloda Meyerholda Virshi drabinoyu vrazili jogo she todi koli vin ne vivchiv rosijskoyi movi U 1924 roci v Moskvi vijshla persha poetichna zbirka Nazima Hikmeta 28 Kanunisani Togo zh roku vin povertayetsya v Stambul i pochinaye redaguvati shodennij zhurnal Ajdinlik Svitlo drukovanij organ nelegalnoyi tureckoyi Kompartiyi a takozh pracyuvati v inshih revolyucijnih vidannyah U lyutomu 1925 roku tureckij uryad zakriv Ajdinlik za vistupi proti novoyi vladi i na zahist kurdskih povstanciv Spivrobitnikiv zhurnalu areshtuvali i sudili Nazim Hikmet zmig uniknuti areshtu j utik v Izmir de perejshov na nelegalne polozhennya Jogo zaochno zasudili na 15 rokiv tyurmi U veresni 1925 roku Hikmet znovu tikaye v SRSR Tam brav uchast u stvorenni eksperimentalnogo teatru studiyi zakritogo v berezni 1927 roku V Radyanskomu Soyuzi Hikmet dvichi odruzhivsya pershij shlyub iz turkeneyu Nyuzhet Hanim trivav nedovgo i piznishe vin odruzhivsya z rosiyankoyu likarem Olenoyu Yurchenko V 1928 roci skoristavshis amnistiyeyu vin virishiv povernutisya v Turechchinu Jogo druzhina ne zmogla poyihati z nim a nevdovzi pomerla Sam Hikmet na batkivshini odrazu buv zaareshtovanij i proviv u tyurmi visim misyaciv Pislya zvilnennya publikuvav virshi romani opovidannya statti ese i p yesi v shodennij gazeti Aksam U 1929 roci vijshli drukom jogo zbirki virshiv 835 ryadkiv Dzhokonda i Si Ya u Todi zh vin pochav pracyuvati v redakciyi avangardistskogo zhurnalu Resimli Ay Ilyustrovanij misyachnik yakij sprichiniv furor v intelektualnih kolah U toj chas Hikmet poznajomivsya z Pirajye Altinoglu yakij todi bulo 22 roki Nazim Hikmet u tyurmi Bursi Popri represiyi z boku derzhavi literator shvidko zdobuv viznannya publiki za 1930 1932 roki vin vipustiv p yat zbirok virshiv i dvi p yesi Vtim tvori Hikmeta chasto zaznavali cenzuri a samogo jogo areshtovuvali Za zbirku Telegrama sho prijshla vnochi v yakij avtor zaklikav tureckih komunistiv stijko borotisya za demokratiyu v 1933 roci jogo zaareshtuvali zvinuvativshi v uchasti v zaboronenij organizaciyi ta pragnenni povaliti rezhim i zasudili na p yat rokiv pozbavlennya voli Nadali majzhe pislya kozhnoyi knigi jogo zasudzhuvali do pozbavlennya voli 1933 1935 roki Hikmet proviv u v yaznici v Bursi de napisav revolyucijnu Poemu pro shejha Bedreddina ta Listi do Taranta Babu poemu pro vtorgnennya italijskih fashistiv v Efiopiyu U 1935 roci vin vijshov na volyu po amnistiyi i zmig odruzhitisya z Pirajye Na toj moment vona bula rozluchena i vzhe mala dvoh ditej Shobi progoduvati sim yu Hikmet pochinaye pisati pid riznimi psevdonimami opovidannya v periodichnij presi a takozh pishe kinoscenariyi zajmayetsya ozvuchkoyu ta rezhisuroyu na kinostudiyi Ipek Film V publicistichnij praci Nimeckij fashizm i rasova teoriya ta v zbirci virshiv Portreti Hikmet vikrivav fashizm i jogo tureckih pribichnikiv U 1936 roci vijshla jogo broshura Nacionalna gidnist adaptovanij pereklad praci V Lenina Pro nacionalnu gidnist velikorosiv Vodnochas stalinistske kerivnictvo SRSR zvinuvachuvalo jogo v trockizmi Nazim Hikmet u v yaznici Chankiri Naperedodni Drugoyi svitovoyi vijni protistoyannya mizh pravimi ta livimi inteligentami v Turechchini syagnulo piku U presi narostav val vzayemnih zvinuvachen a Hikmeta vidkrito peresliduvali policejski provokatori Pid chas politichnogo procesu v 1938 roci vijskovij sud zasudiv Hikmeta do 28 rokiv i 4 misyaciv tyurmi z zaboronoyu publikacij za zvinuvachennyam u pidburyuvanni do zakolotu Provina poeta polyagala v tomu sho u kursantiv vijskovogo uchilisha bulo znajdeno knigi z jogo virshami yaki na toj chas perebuvali v vilnomu prodazhi Cogo razu u v yaznicyah Stambula Ankari Chankiri ta Bursi vin proviv bilshe dvanadcyati rokiv Ta jogo tvorcha diyalnist prodovzhilas i tam zokrema za gratami vin pereklav Lva Tolstogo napisav cikl virshiv Listi z tyurmi ta najambitnishu svoyu pracyu epopeyu Lyudska panorama z moyeyi krayini U burskij v yaznici vin znajomitsya z molodimi mitcyami Orhanom Kemalem ta U 1948 roci vin zakohavsya v dochku svogo dyadka Myunevver Andach Berk prisvyativ yij nizku virshiv i zreshtoyu pislya vihodu z tyurmi odruzhivsya z neyu rozluchivshis iz Pirajye Naprikinci 1940 h rizko pogirshav stan zdorov ya poeta U 1949 roci intelektuali z usogo svitu na choli z Pablo Pikasso Polem Robsonom i Zhanom Polem Sartrom stvorili komitet yakij domagavsya vizvolennya Nazima Hikmeta Jogo vizvolennya vimagali j yuristi Ankari ta intelektuali Stambula dovivshi sho tyuremnij strok Hikmeta rezultat sudovoyi pomilki U 1950 roci perezhivshi sercevij napad vin proviv 18 denne goloduvannya V rezultati togo zh roku pislya parlamentskih viboriv vin buv zvilnenij na pidstavi zagalnoyi amnistiyi u nih z Myunevver narodivsya sin Mehmet 49 richnij poet trivalij chas nide ne mig znajti robotu policiya vela postijnij naglyad za nim a nevdovzi jomu prislali povistku v armiyu Poboyuyuchis vipadkovogo vbivstva pri namaganni vtechi vin buv vimushenij znovu cogo razu nazavzhdi pokinuti Turechchinu Cherez Chorne more vin utik u Rumuniyu a zvidti v 1951 roci pribuv do SRSR 25 lipnya tureckij uryad pozbaviv Hikmeta gromadyanstva i vin na pidstavi pohodzhennya svogo pradida nabuv gromadyanstvo Polskoyi Narodnoyi Respubliki vzyavshi prizvishe Bozhecki Radyanska poshtova marka z Nazimom Hikmetom V Moskvi Hikmet stav znamenitistyu v intelektualnih kolah vin bagato podorozhuvav osoblivo krayinami soctaboru Vtim zhittya v SRSR 1950 h rokiv rozcharuvalo jogo Mayakovskij i Meyerhold yak i avangardne mistectvo vzagali ridko zgaduvalis i oficijno ne shvalyuvalisya Hikmeta dratuvala neobhidnist postijno zgaduvati pro Stalina v virshah i navmisni vikrivlennya v perekladah jogo tvoriv Za perekazami radyanskij isteblishment poboyuyuchis spalahiv gnivu poeta vlashtovuvav tak shob Hikmet pri potrebi zustrichavsya z Malenkovim a ne Stalinim Pro svoyi pochuttya vin rozpovidav druzyam zokrema Illi Erenburgu Ya duzhe povazhayu tovarisha Stalina ale ne mozhu vinesti virshiv u yakih jogo porivnyuyut iz soncem Ce ne prosto pogana poeziya ce poganij smak Pragnuchi uniknuti rizikovanih kontaktiv iz radyanskoyu dijsnistyu poet povnistyu viddavsya diyalnosti na mizhnarodnij areni vin shiro prisvyativ sebe borotbi za mir V 1951 roci Nazima Hikmeta razom z Pablo Nerudoyu nagorodili Mizhnarodnoyu premiyeyu miru Vistupayuchi proti vijni vin zokrema pidtrimav borotbu greckih kipriotiv proti britanskogo kolonialnogo panuvannya j zaklikav turecke naselennya ostrova pidtrimati vizvolnij ruh buvshi perekonanim sho naselennya Kipru mozhe mirno zhiti razom V 1952 roci Hikmet stav chlenom Byuro Vsesvitnoyi Radi Miru Vse she sumuyuchi za druzhinoyu ta sinom yaki zalishilisya v Turechchini Hikmet tim ne menshe zaviv roman iz Galinoyu Grigoriyivnoyu Kolesnikovoyu molodoyu likarkoyu yaka opikuvalasya nim u sanatoriyi v Barvisi Voni stali zhiti razom Spilka pismennikiv SRSR uhvalila yiyi priznachennya osobistim likarem poeta Naprikinci 1955 roku do Nazima Hikmeta prijshla delegaciya z za konsultaciyeyu z privodu albanskih narodnih kostyumiv U skladi delegaciyi bula kinodramaturg i redaktor Vira Tulyakova v yaku poet odrazu zh zakohavsya Popri te sho vona bula odruzhena j mala dochku a yiyi pokijnij batko buv na shist rokiv molodshim za Hikmeta toj pochav regulyarno hoditi v Soyuzmultfilm z shokoladom i kvitami rozpovidati pro albanskij narodnij odyag V 1960 roci vin odruzhivsya z Tulyakovoyu perepisavshi svoyu dachu v Peredyelkino avtomobil mebli radio televizor knigi ta kartini Galini Kolesnikovij Myunevver i sina Mehmeta vin bachiv lishe raz i to nedovgo pid chas poyizdki v Varshavu 3 chervnya 1963 roku o 6 30 Nazim Hikmet pomer vid sercevogo napadu Vin buv pohovanij na moskovskomu Novodivochomu kladovishi jogo mogila dosi zalishayetsya ob yektom masovogo vidviduvannya Dosi nevikonanim zalishayetsya jogo bazhannya buti pohovanim pid platanom na silskomu cvintari v Anatoliyi Gromadyanstvo Popri represiyi i zaboronu tvorchosti Nazima Hikmeta v Turechchini vin zalishavsya populyarnim poetom na batkivshini navit pid chas Holodnoyi vijni Z jogo virshiv bulo znyato oficijnu zaboronu v 1965 roci za dva roki pislya jogo smerti Ostanni roki v Turechchini tochilasya diskusiya navkolo povernennya poetu tureckogo gromadyanstva Na korist cogo bulo zibrano tisyachi pidpisiv gromadyan ale nacionalisti ta pravi politiki chinili zapeklij opir sprobam reabilituvati zradnika yakij vistupav proti Atatyurka i proti derzhavi 5 sichnya 2009 roku za 58 rokiv pislya vignannya tureckij uryad posmertno povernuv gromadyanstvo Hikmetu Vlada zvernulasya do rodichiv poeta z zapitom chi hochut voni povernuti jogo reshtki na batkivshinu Sudi v yakih rozglyadalisya spravi za uchastyu Hikmeta 1925 sud nezalezhnosti v Ankari pid chas Vizvolnoyi vijni v krayini bulo stvoreno visim sudiv nezalezhnosti de sudili za vistupi proti novogo rezhimu 1927 1928 stambulskij sud dlya rozglyadu vazhkih kriminalnih zlochiniv 1928 sud dlya rozglyadu vazhkih kriminalnih zlochiniv u Rize 1928 sud dlya rozglyadu vazhkih kriminalnih zlochiniv v Ankari 1931 kriminalnij sud Drugogo rajonu Stambula 1933 stambulskij sud dlya rozglyadu vazhkih kriminalnih zlochiniv 1933 kriminalnij sud Tretogo rajonu Stambula 1933 1934 sud dlya rozglyadu vazhkih kriminalnih zlochiniv u Bursi 1936 1937 stambulskij sud dlya rozglyadu vazhkih kriminalnih zlochiniv 1938 sud vijskovogo tribunalu 1938 sud vijskovo morskogo tribunaluTvorchistNazim Hikmet uviv u turecku poeziyu vilnij virsh konceptualno vidmezhuvavshis vid silabichnih poetiv Pershi jogo virshi napisani v silabichnij sistemi ale piznishe vin pochav shukati novi formi Na Hikmeta vplinuli radyanski futuristi osoblivo Mayakovskij Povernuvshis na batkivshinu v 1924 roci vin shvidko ocholiv tureckij avangardnij ruh eksperimentuyuchi v poeziyi dramaturgiyi ta napisanni kinoscenariyiv Vidmovivshis vid silabichnoyi metriki Hikmet perejshov na verlibr yakij dozvoliv jomu povnishe realizuvati vokalni osoblivosti tureckoyi movi Elementi osmanskoyi virshovanoyi tradiciyi poyednani v jogo poeziyi z novitnimi formami Nevid yemna zmistovna risa poeziyi Hikmeta socialno revolyucijnij pafos ta patriotichni motivi yednannya zi spivvitchiznikami z nizhchih narodnih verstv Vodnochas poet vidkidaye bud yaki sprobi romantizaciyi oriyentalistskih stereotipiv Na svoyij batkivshini Hikmet zalishayetsya kontraversijnoyu figuroyu ne lishe cherez svoyi komunistichni poglyadi Vin donedavna buv yedinim velikim tureckim literatorom yakij vidkrito govoriv pro turecko virmensku rizaninu 1915 ta 1922 rokiv Odin iz najvidomishih virshiv Hikmeta Kiz Cocugu Divchinka napisanij vid osobi semirichnoyi divchinki zaginuvshi za desyat rokiv do togo pid chas atomnogo bombarduvannya Hirosimi vona zaklikaye svit do miru Cej antivoyennij tvir nabuv shirokoyi populyarnosti buv pokladenij na muziku j vikonuvavsya bagatma spivakami v Yevropi ta Novomu Sviti V anglijskomu perekladi pid nazvoyu I Come And Stand At Every Door jogo vikonuvala grupa The Byrds Pit Siger grupi ta The Fall 5 serpnya 2005 roku na 60 tu richnicyu bombarduvannya pisnyu vikonali v yaponskomu perekladi pid chas koncertu v Hirosimi Nazim Hikmet takozh vistupav proti Korejskoyi vijni v yakij brala uchast i Turechchina Amerikanskij senator Dzhon Foster Dalles u svoyij promovi rozpoviv sho tureckim soldatam platyat za uchast u vijni po 23 centi na misyac todi yak amerikanskij soldat najnizhchogo eshelonu otrimuye 70 dolariv U vidpovid Hikmet napisav protestnogo virsha 23 Sentlik Askere Dair Pro soldata za 23 centi Hikmet privitav rozvinchannya kultu osobi Stalina na HH z yizdi KPRS i prisvyativ virsh cij podiyi porivnyavshi yiyi z voskresinnyam Lenina Vin napisav antistalinistsku p yesu Chi isnuvav Ivan Ivanovich u yakij dvoye tradicijnih personazhiv tureckogo narodnogo teatru sposterigayut za transformaciyeyu zhivoyi lyudini v byurokratichnij gvintik Vistava yaku porivnyuvali z p yesoyu Mayakovskogo Klop bula zaboronena odrazu pislya prem yeri v Yiyi stavili teatri v Rizi Prazi ta Sofiyi U svoyih p yesah Hikmet zastosovuvav tehniku epichnoyi drami Bertolta Brehta Osnovni temi jogo dram samotnist zrada ta vidchuzhennya v kapitalistichnomu suspilstvi V p yesi Zabuta lyudina pokazano marnist zemnoyi slavi i neshaslive osobiste zhittya yake chasto suprovodzhuye pozirnij uspih u sviti Dim nebizhchika rozpovid pro zhadobu i licemirstvo sho panuyut u mishanskij sim yi z serednogo klasu V osnovi drami Ferhad i Shirin lezhit starovinna perska legenda V SRSR yiyi adaptuvali postavivshi za motivami tvoru Hikmeta balet na muziku Arifa Melikova pid nazvoyu Legenda pro kohannya U p yesi Sabahat demonstruyetsya yak politichni lideri ekspluatuyut prostih trudyashih Bagato virshiv Hikmeta bulo pokladeno na muziku kompozitorom Zyulfyu Livaneli Na nimecku movu jogo virshi perekladav vidomij bard V SRSR za scenariyami Hikmeta znyato chotiri kinofilmi Dvoe iz odnogo kvartala 1957 Vlyublyonnoe oblako 1959 Mir domu tvoemu 1963 Lyubov moya pechal moya 1978 BibliografiyaPoetichni zbirki 835 Satir 835 ryadkiv 1929 Jokond ile Si Ya u Dzhokonda i Si Ya u 1929 Varan 3 1930 1 1 1 1930 Sesini Kaybeden Sehir Misto sho vtratilo golos 1931 Benerci Kendini Nicin Oldurdu Chomu Benerdzhi pokinchiv z soboyu 1931 Gece Gelen Telgraf Telegrama sho prijshla vnochi 1932 Taranta Babu ya Mektuplar Listi do Taranta Babu 1935 Portreler Portreti 1935 Simavna Kadisi Oglu Seyh Bedreddin Destani Poema pro sina suddi Simavni shejha Bedreddina 1936 Saat 21 22 Siirleri Virshi 9 10 godini Kurtulus Savasi Destani Poema pro Vizvolnu vijnu Dort Hapishaneden Iz chotiroh tyurem Rubailer Rubayi Memleketimden Insan Manzaralari Lyudska panorama z moyeyi krayini Kuvayi Milliye Nacionalni sili 1968 P yesi Kafatasi Cherep 1932 Bir Olu Evi Dim nebizhchika 1932 Unutulan Adam Zabuta lyudina 1935 Inek Divak 1955 Ivan Ivanovic Var midir Yok mudur Chi buv vzagali Ivan Ivanovich 1956 Yolcu Mandrivnik Ferhat ile Sirin Ferhad i Shirin Sabahat Yusuf ile Menofis Josif i Menofis Lukus Hayat Rozkishne zhittya opereta napisana pid chuzhim imenem Romani Kan Konusmaz Krov ne govorit Yesil Elmalar Zeleni yabluka Yasamak Guzel Bir Sey Be Kardesim Garna shtuka buti zhivim brate Na pochatku 2008 roku Kerem Bengyu onuk pershoyi druzhini Hikmeta Pirajye znajshov u yiyi paperah ranishe nevidomij virsh Chotiri golubi ta gotovi chernetki troh nevidanih romaniv Hikmet v mistectvi ta kulturiU 2007 roci vijshov biografichnij film pro Nazima Hikmeta Blakitnookij gigant Mavi Gozlu Dev prisvyachenij rokam yaki toj proviv u v yaznici Bursi V italijskomu hudozhnomu filmi Feyeriya nerozuminnya klyuchovu rol v syuzheti graye kniga Hikmeta Finskij gurt Ultra Bra zapisav pisnyu Lahettakaa minulle kirjoja Posilaj meni knigi na vityag z perekladu virsha Hikmeta Hikmetu prisvyacheno virsh Lini Kostenko Ce nazivalos tvorchi seminari Primitkihttps www nytimes com 1997 02 27 world turkish poet is lauded but stays exiled in death html text Perhaps 20no 20individual 20crystallizes 20the reputation 20here 20has 20steadily 20grown https www cumhuriyet com tr haber nazim bir tek onu kiskandi 186345LiteraturaHalimonenko Grigorij Poet revolyucijnogo onovlennya svitu Hikmet Nazim Lirika Z tureckoyi K Dnipro 1981 S 5 22 Perlini svitovoyi liriki PosilannyaHikmet Nazim Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 6 T Ya S 606 Vikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Nazim Hikmet Nazim Hikmet Ran Leksika ukrayinski enciklopediyi ta slovniki Sajt prisvyachenij Nazimu Hikmetu z horoshoyu dobirkoyu virshiv statej i fotografij angl tur Nazim Hikmet Kultur Merkezi Kulturnij centr Nazima Hikmeta tur Pidbirka zroblena redakciyeyu gazeti Hurriyet do yuvileyu poeta tur Nazim Hikmet info Tureckomovnij sajt z bibliografiyeyu Anglomovnij sajt z bibliografiyeyu Anglomovnij sajt z biografiyeyu NAZIM HIKMET KULTUR ve SANAT VAKFI angl tur ros isp