Моско́вське князі́вство, згодом відоме як Вели́ке князі́вство Моско́вське (рос. Великое княжество Московское), також відоме під назвою Московія (лат. Moscovia) — спочатку удільне князівство у складі Володимиро-Суздальського князівства, потім під владою Золотої Орди до 1480 року. Першим князем (і першим князем міста Москви) став 16-річний син Олександра Невського, Данило Олександрович (вассал орди). А першим правителем відокремленої від Орди Московії в 1480 став Іван Третій.
Велике князівство Московське Великое княжество Московское | ||||
васал Золотої Орди (до 1480) незалежна держава (після 1480) | ||||
| ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | Москва | |||
Мови | давньоруська мова, церковнослов'янська (Старомосковський ізвод) - офіційна, фіно-угорські мови, інші. | |||
Релігії | православ'я | |||
Форма правління | Монархія | |||
Московський Великий князь | ||||
- 1263—1303 | Данило Олександрович | |||
- 1325—1340 | Іван I Калита | |||
- 1359—1389 | Дмитро Донський | |||
- 1462—1505 | Іван III Васильович | |||
- 1505—1533 | Василій III Іванович | |||
- 1533—1547 | Іван IV Грозний | |||
Історія | ||||
- Засновано | 1263 або 1272 | |||
- Проголошено Царство | 22 жовтня 1547 | |||
Валюта | денга , алтин , рубль | |||
|
Уже в середині XI століття в стародавній Київській державі — Русі стали виявлятися ознаки дроблення на самостійні князівства і землі. З'являлися все нові і нові князівства. Значними феодальними державами цього періоду стали Залісся, Галицько-Волинське, Турово-Пінське, Чернігівське, Полоцьке, Смоленське князівства, Новгородська і Псковська феодальні республіки.
Притока населення сприяла підйому Ростово-Суздальської землі. Місцеві князі почали вперту боротьбу за заволодіння великим княжінням. Князем Юрієм Долгоруким були засновані нові міста — Дмитрів, Кострома тощо. У 1169 році, при Андрії Боголюбському, землі Залісся здобувають незалежність від Русі, їхні війська пограбували Київ, і Андрій Боголюбський проголосив себе незалежним від великих князів Київських володарем. При Всеволоді Велике Гніздо відбувалося виникнення нових феодальних центрів, дроблення Залісся, усередині якого в XIII столітті з'явилися князівства Переяславське, Ростовське, Суздальське, Ярославське, Тверське, Московське тощо.
Першим удільним князем в Москві був син Олександра Невського Данило Олександрович, що отримав ханський ярлик у 1277 році. З 1330-х заліські князі, за рідкісними винятками, були утримувачами ханського ярлика на право збирання данини. З подальшим розширенням земель московських князів і централізацією влади за допомогою татарських баскаків їм вдається до кінця XV століття створити зі свого осередку центр єдиного Московського великого князівства.
Згідно з неофіційними російськими джерелами, Москву, яку Олександр Невський дав своєму сину Данилу у спадок, хан Менгу-Тимур відділив від Володимирського князівства і посадив 16-річного Данила Олександровича на новостворений московський престол
Територія Московського князівства
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN6TDAxMWMyTnZkbmxmTVRNd01DMHhORFl5TG5CdVp5OHlOVEJ3ZUMxTmRYTmpiM1o1WHpFek1EQXRNVFEyTWk1d2JtYz0ucG5n.png)
Московське князівство починає виділятися з Володимиро-Суздальського в XIII столітті. Місто Москва, навколо якого згрупувалося це князівство, до кінця XIII ст. не відігравало помітної ролі в політичному житті. Засновником дому московських князів був молодший син Олександра Невського, Данило. Саме він розширив московський уділ: розбивши рязанського князя Костянтина Романовича, він узяв його в полон і захопив місто Коломну (1301 р.), яка з того часу назавжди залишається за Москвою. Понад те Данилу вдалося отримати Переславль-Залєський, за духівницею племінника, хворого і бездітного Івана Дмитровича (1302). У 1303 році Данило помер, не зробивши, схоже, ніякого розпорядження на випадок своєї смерті. Старший із п'яти його синів, Юрій, або Георгій, захопив у свої руки всю владу батька. Брати спочатку перебували в його безумовній покорі; з ними Юрій ходив на Смоленську землю й узяв Можайськ.
Пізніше один із них, Іван (майбутній Іван I Калита), оволодів Переяславлем і затвердився в ньому, а Олександр і Борис від'їхали з Москви до Твері, так що при Юрієві незмінно залишався один тільки Опанас. Сам Іван мав приватноправовий погляд на княжіння, як і його батько і старший брат. У своєму заповіті він долю брата Симеона надав старшому своєму синові Дмитру, а молодшому, Івану, — свою власну долю, отриману від Калити. За племінником, сином Андрія Івановича, Володимиром, була затверджена доля його батька. Під час малоліття Дмитра, управління державою знаходилося в руках бояр, природних прихильників об'єднувальної політики, бо чим менше було князів, тим більше було для бояр годувань. Вже в 1362 році Дмитро зігнав з престолу і став володарювати над князями ростовськими і суздальськими. Після смерті його молодшого брата Івана доля останнього була приєднана до Москви. У своїй духівниці великий князь заповідає старшому своєму синові Василю все велике княжіння, а з московської долі дає йому Коломну і половину своєї частки в Москві.
Інші володіння він розділяє між чотирма своїми синами; дружині також дає долю. На випадок смерті Василя бездітним робиться розпорядження, щоб його доля (велике княжіння) перейшла неподільною до наступного брата. Василь I продовжував збільшувати московські володіння. Перебуваючи в Орді, він купив ярлик на Нижньогородське князівство, що було у володінні двоюрідного діда Василя, Бориса Костянтиновича. Окрім Нижнього, за том же ярликом Василь придбав Городець, Муром, Мещеру, Тарусу і, таким чином, опанував всім Суздальським княжінням. Василя I пережив тільки один його син; ця обставина багато сприяла цілісності державної території. Василь Дмитрович заповів Василю Васильовичеві всі свої володіння, виділивши, за звичаєм, частину дружині своїй в довічне володіння. Нового великого князя, в його боротьбі з дядьком Юрієм і синами останнього, знову підтримували бояри. При їх допомозі Василь II приєднав до Москви Серпухов; при їх же допомозі він вийшов і переможцем з боротьби не зважаючи на те, що попадався в полон і був засліплений (за що отримав прізвисько Темний).
Вмираючи, Василь II розділив свої володіння між синами. Старшому, Івану, він дав велике княжіння Володимирське, яке було нерозривно пов'язано тепер з Москвою; у Москві він дає йому тільки свою спадкову третину. Іншим синам, Юрієві, Андрію Великому, Борису і Андрію Меньшому, великий князь також дає долі, але Іван отримав значно більше, чим всі брати разом, і у нього були всі засоби тримати їх в своїх руках. Іван III полюбляв збільшувати свої володіння мирним шляхом. Він приєднав до своїх володінь верейську частину, передану йому князем, і частину брата свого Юрія, що помер в 1472 р.; Андрій Меньшой віддав Івану свою частку, окрім однієї волості під Москвою, призначеної для Андрія Старшого. Племінник великого князя, Іван Борисович, заповідав йому свою вотчину крім свого родича Федора; так само поступив і рязанський князь Федір Васильович, що заповів Івану власну вотчину на Рязані, в місті і на посаді, стару Рязань і Перевітеськ з волостями.
Силою, Іван III приєднав до Москви лише Новгород і Твер. Хоча великий князь висловлювався проти поділу і переконував литовського князя не дробити держави, але сам він, поступаючись московській традиції, розділив свої володіння, причому старшому синові Василю дав велике княжіння, з 66 містами, а іншим своїм чотирьом синам — тільки 30 міст. Право карбувати монету отримав великий князь. У заповіті Івана III було остаточно вирішено питання про виморочні частини: частки могли переходити тільки до синів власника; якщо ж синів не було, то частка приєднувалася до великого княжіння. Власник міг довічно наділити дружину свою, але після смерті її наділ цей поступав у володіння великого князя. Василь III був останнім князем Московського князівства. Йому вдалося без воєн приєднати до Москви Псков, Рязань і сіверські князівства.
Удільна система цим не була знищена. Як звичай, вона продовжувала існувати і не була відмінена яким-небудь законодавчим актом, а вимерла поступово, поступившись місцем ідеї державної єдності, яка давно вже позначалася в тому, що старший брат отримував звичайно частину, що у багато разів перевершувала частки решти братів. Вмираючи, Василь III розділив свої володіння між синами Іваном і Юрієм. Хотів виділити значну частину синові своєму Федору і Івану IV.
Стосунки із Золотою Ордою
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJrTDBKaGMydGhhM011YW5Cbkx6TXdNSEI0TFVKaGMydGhhM011YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Ярослав Всеволодович
Першим князем, що вступив у відносини з правителями Золотої Орди був Ярослав III Всеволодович Після повернення війська Хана Батия в 1242 році з Європи, Ярослав Всеволодович ще кілька років прокняжив у Владимирі і в 1246 році поїхав до Каракоруму на коронацію Хана Гуюка. Там князя Ярослава Суздальського отруїла мати Гуюка — Торогене-хатун і зразу ж послала за його сином Олександром, пізніше названого Невським, щоб передати йому землю його батька.
Олександр Ярославович
Пробувши в ставці Батия до 1249 року разом із старшим братом Олександром, середній син Ярослава Всеволодовича отримав ярлик на князювання у Володимирі. Андрій Ярославович провадив досить ліберальну політику, в 1251 уклав союз з Данилом Галицьким з метою повалення монгольського іга та одружився з його дочкою. Олександр Ярославович поїхав в Орду з доносом на брата, за що і отримав великокнязівський ярлик. У результаті Андрію Ярославовичу довелося втікати до Швеції, а Володимирський великокнязівський стіл дістався брату.
У 1257 татаро-монголи провели другий перепис населення у своїх північних і західних улусах. Олександр надавав їм у цьому максимально можливу військову підтримку, маючи у своєму підпорядкуванні суздальську і татарську дружини. Надалі саме він став першим, хто відвіз подушну подать в Орду. У тому ж році, монголи, незадоволені, що Новгород не платить данини викликали до себе Олександра і веліли привести новгородців до покори. Для цього виділили йому війська. Перша спроба виявилася невдалою: Олександр Невський не зміг здолати опір населення і провести перепис. Зате в 1259 році з другої спроби захопивши Новгород, Олександр нещадно страчував і калічив непокірних, відрізаючи їм носи і засліплюючи. Навіть свого старшого сина Василя, який відмовився підкорятися батькові віддав на поталу Ханові, аби задобрити своїх татаро-монгольських панів. У 1262 році, Олександр Ярославович був затребуваний в ставку Хана і цьому ж році в останній раз вирушив до Орди. Пробувши там майже рік, на зворотному шляху додому він, як і його батько, несподівано захворів і раптово помер 14 листопада 1263 року.
Брати та сини Олександра
У 1264 році, тільки за допомогою татаро-монгольських військ, на Володимирський стіл був призначений Ярослав Ярославович, молодший брат Олександра Ярославовича. «Великий князь Ярослав, подібно до батька і брата Олександра, усіма силами намагався догоджати Хану і подібно до них скінчив життя своє на зворотному шляху з Орди, куди він їздив з братом Василем …». Це сталося в 1271 році. Василь, який став Великим князем після його смерті, прокняжив 5 років, також несподівано помер, як і попередні князі, на зворотному шляху з Орди. За час його князювання татарами було проведено ще один перепис населення (1272 рік.) i Князь Василь активно їм у цьому допомагав. Крім того, дружини Суздальської землі брали участь у поході військ Золотої Орди на Візантію в 1269—1271 роках.
Менгу-Тімур зробив синам Олександра Ярославовича, поріднених з Чингізидами, ще один подарунок, закріпивши за ними великокнязівський Володимирський стіл. Це породило початок активного протистояння між старшими синами Олександра Ярославовича — Дмитром і Андрієм за право заняття великокнязівського столу. У 1293 році в їх протистояння включився і Данила, який мав бажання самому стати Великим князем Володимирським і самому відвозити данину до Орди. Хан Тохта спробував втихомирити розперезавшихся підданих. Данило раптово помер в 1303 році, і чвара на якийсь час затихла. У 1304 помер і Андрій Олександрович. І війна почалася знову. До неї долучилися Михайло Тверський і його небіж Московський князь Юрій Данилович. Великокнязівський стіл дістався старшому Михайлові Тверському.
Московський князь Юрій Данилович
Тричі був в Орді і щоразу внаслідок суперечки із Тверськими князями. У 1312 Хан Тохта помер і поки Великий князь Володимирський Михайло був на коронаційних урочистостях нового Хана Узбека, московський князь підняв проти великого князя Михайла заколот у Новгороді. І поки той з татарськими військами йшов втихомирювати бунтівне місто, Юрій з дарами поїхав у ставку молодого Хана Узбека. В Орді князь Юрій прожив бенкетуючи і принижуючись 3 роки, після чого в 1317 Юрій одружився з сестрою Хана Узбека — Кончак.
Разом з ординськими військами князь Юрій пішов воювати дядька. Але зазнав поразки. І тим не менше, він, його дружина і начальник татарських військ були помилувані. Разом всі вони вирушили в Орду на суд хана Узбека. Перед від'їздом дружина Юрія (сестра хана) померла. Вже в ставці хана з його відома і при його потуранні люди московського князя Юрія по-звірячому вбили Михайла Тверського. За батька помстився Димитрій Тверський, убивши Юрія Московського в ставці хана в 1327 році. Хоч за вбивство свого зятя Хан Узбек його стратив, тим не менше, Великокнязівський стіл дістався братові Димитрія — Олександру Михайловичу Тверському.
У 1319—1320 роках суздальські і московські дружини у складі золотоординських військ здійснили військовий похід до Азербайджану.
Іван Калита
Наступний правитель, Іван Калита, ще один онук Олександра Ярославовича, брат Юрія Московського, зіграв велику роль у перетворенні Московського князівства на невід'ємну частину в системі Золотої Орди, для якої він збирав з Суздальських земель данину. Почав він з того, що звів наклеп на тверян. Хан Узбек виділив Івану Калиті 50-титисячне військо і відправив карати тверян. Московіти в черговий раз, захищаючи інтереси Золотої Орди, пішли проти своїх одноплемінників, одновірців і сусідів. «Тверь, Кашин, Торжок були взяті, спустошені, жителі знищені вогнем і мечем або відправлено в неволю … Хан, бувши задоволений вірністю князя московського (Івана Калити), дав йому милостиво грамоту на велике князювання».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV6TDAxdmMydHZkbk5yYVhsZlMzSmxiV3hmY0hKcFgwbDJZVzVsWDB0aGJHbDBaUzVxY0djdk1qUXdjSGd0VFc5emEyOTJjMnRwZVY5TGNtVnRiRjl3Y21sZlNYWmhibVZmUzJGc2FYUmxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Після цієї бойні Великий князь Олександр Михайлович Тверський втік до Пскову. Іван Калита, боячись здатися Хану неслухом або недбайливим виконавцем його волі, разом з Метрополітом і багатьма Князями … бачачи, що потрібно боротися або поступитися, вдався до іншого способу: умовив митрополита Феогноста накласти прокляття на Олександра і на всіх жителів Пскова, якщо вони не підкоряться наказам Хана. М. Карамзін «Історія …» т.4 стор.276 Псков'яни не підкорилися і Князь Олександр вільно виїхав до Литви. Таким чином Московія купила собі право на великокнязівський стіл. «Іван Калита своїми частими поїздками в Орду доводив свою відданість Хану …» «Новгородці, торгуючи на кордонах Сибіру, діставали багато срібла через Ками. Іоанн вимагав оного для себе, і діставши відмову поїхав Хану скаржитися …». Тільки за грубими підрахунками з 1327 по 1340 Іван Калита разом з дорогою провів в Орді більше 9 років. Іван Калита був вірним підданим Хана Узбека, служив йому вірою і правдою.
Дмитро Донський
Розбрати в Орді, що почалися після смерті Хана Бердібека, дали можливість наступнику Івана, Дмитру, діяти самостійно (мова про отримання ним ярликів спочатку від Мурата, потім від ). Коли тверський князь Михайло купив в Орді ярлик на велике князювання, Дмитро взяв у міст присягу не приймати Михайла, і ті, дійсно, не прийняли його. Сам Дмитро вирушив в Орду, Задарував панівну верхівку і вивіз звідти ярлик на велике князювання, викупивши за 10 000 рублів сина тверського князя, що, за зауваженням С. М. Соловйова, показує, наскільки нерівні були сили суперників і наскільки Москва переважала Твер.
У договорі Дмитра з Михайлом про татар мовилося вже так: «чи будемо ми в мирі з татарами, чи дамо вихід або не дамо — це залежить від нас; якщо татари підуть на нас або на тебе, то нам битися разом». Після Куликовської перемоги над Мамаєм Московське князівство піддалося нападу Тохтамиша (1382), який розорив його і поставив в колишнє положення щодо Орди. Василя I посадив на великокнязівський престол посол Тохтамиша, а через рік сам Василь поїхав в Орду і купив там ярлик на князівство нижньогородське.
Василь I
В кінці XIV століття Золота Орда пережила нашестя Тамерлана, який розгромив її і пішов було і на руську землю, але, дійшовши до Єльця, вернувся назад. Після цього нашестя Орда не здавалася вже небезпечною для московського князя. Сам він не їздив туди з уклоном, не посилав і послів, на вимогу дані відповідав, що держава його збідніла людьми і не з кого збирати виходу, а збори тим часом проводилися і йшли в скарбницю великокнязівську. Над ординськими купцями стали сміятися в московських областях. Все це викликало в 1408 році нашестя татар, на чолі з темником Золотої Орди Едігеєм, який розграбував московську землю, зруйнував декілька міст і узяв 3000 рублів викупу з москвичів. Князь, як і раніше, повинен був давати данину татарам.
Розпад Орди
Після смерті Василя I права на великокнязівський престол пред'явив брат його Юрій. Суперечка була винесена на рішення Золотої Орди, яка висловилася на користь Василя Васильовича. Смута і постійна боротьба претендентів за престол привели Орду до занепаду і потім до розпаду на ханства Кримське, Казанське і ; разом з тим посилювалася залежність московського князівства від кримського хана.
У 1480 хан Ахмат прислав до Москви чергове посольство з вимогою дані. Іван III Васильович покликав до себе послів, але замість того, щоб заплатити дань, князь, демонстративно розірвавши і розтоптавши ногами портрет хана, велів убити всіх послів, окрім одного. Цьому останньому він наказав повертатися додому і передати ханові, щоб дав Москві спокій, інакше князь пообіцяв зробити з ханом те, що вже зробив з його послами.
Тоді хан Ахмат, зібравши війська, вирушив воювати з непокірним князем. Крім того, він заручився підтримкою і допомогою Литовського великого князя і польського короля Казимира. Але Іван зумів заручиться підтримкою кримського хана, і той напав на Литву. Казимир не зміг допомогти Ахмату.
Війська обох держав зустрілися 6 жовтня 1480 на берегах річки Угри. Московське військо стояло на лівому березі, їх ворог — на правому. Сили були приблизно рівні. Ні ті, ні інші не наважувалися напасти першими. Так вони простояли до 11 листопада 1480, коли ханські війська, дізнавшись про розорення своїх тилів московськими військами, розвернулися і пішли геть. Це протистояння отримало назву «Велике стояння». В результаті татарське ярмо, що продовжувалося більше двох століть, закінчилося: вся повнота влади переходить з Орди до Москви. А в 1487 Івану III вдалося тимчасово поставити Казанське ханство у васальну залежність від Московського князівства.
Війни
Цікаві факти
У Московській державі пошти називались «ямами», а поштова служба — «ямская гоньба». «Ям» — татарське слово, яке означає «дорога». Звідси походить і назви багатьох вулиць з назвою Ямська. Німецький дипломат З. Герберштейн відмічав, що ямщики доїжджають з Новгорода до Москви за три дні.
Контраверсії
Карл Маркс у своїй праці «Викриття дипломатичної історії XVIII століття» зазначав:
![]() | Колискою Московії було криваве болото монгольського рабства, а не сувора слава епохи норманів. А сучасна Росія є не що інше, як перетворена Московія. | ![]() |
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 21 лютого 2015. Процитовано 25 лютого 2015.
- Московия // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп. т.). — СПб., 1890—1907. (рос. дореф.)
- ЗОЛОТАЯ ОРДА КАК ПРЕДТЕЧА РОССИЙСКОЙ ИМПЕРИИ, А. Ш. Кадырбаев [ 12 жовтня 2014 у Wayback Machine.] (рос.)
- Johannes von Plano Carpini: Kunde von den Mongolen 1245—1247. Переклад F. Schmieder. Jan Thorbecke Verlag, Sigmaringen 1997. .(нім.), ст.114.
- М. Карамзін «Історія …» т.4 стор 197—200
- М. Карамзін «Історія …» т.4 стр.216
- М. Карамзін «Історія …» т.4 стр.259
- М. Карамзін «Історія …» т.4 стр.267
- М. Карамзін «Історія …» т.4 стр.269
- М. Карамзін «Історія …» т.4 стр.276, 280
- «Собр. Госуд. Гр. и Догов.», I, № 28
- Детская энциклопедия: для среднего и старшего возраста. Том: 7 Из истории человеческого общества / Гл.редакция: Д. Д. Благой, В. А. Варсанофьева, Б. А. Воронцов-Вельяминов, П. А. Генкель и др.; гл. редактор: А. И. Маркушевич; научн.редакторы: С. Д. Сказкин, М. В. Нечкина, Н. П. Кузин, А. В. Ефимов, А. И. Стражев, А. Г. Бокщанин;, зам. Гл.редактора: П. А. Мичурин. — Изд. Академии педагогических наук РСФСР, Москва 1961, С: 621 (с.:254)
- . Архів оригіналу за 27 вересня 2013. Процитовано 1 квітня 2015.
Література
- В. П. Крижанівський. Московського великого князівства дипломатія // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т./Редкол.:Л. В. Губерський (голова) та ін. — К.:Знання України, 2004 — Т.2 — 812с.
- М. Карамзін, «Історія государства Російського» т.4
- В. И. Сергеевич, «Лекции, исследования и заметки по истории русского права»
- В. И. Сергеевич, «Русские юридические древности»
- М. Ф. Владимирский-Буданов, «Обзор истории русского права»
- Н. Станкевич, «О причинах постепенного возвышения Москвы» («Учен. Зап. Моск. Унив.», 1834);
- В. Вешняков, «О причинах возвышения М. княжества» (СПб., 1851);
- С. М. Соловьев, «Взгляд на историю установления госуд. порядка в России до Петра Вел.» («Сочинения», СПб., 1882);
- Н. И. Костомаров, «Начало единодержавия в России» («Монографии», т. XII и «Вест. Европы», 1870 г., 11 и 12);
- П. В. Полежаев, «М. княжество в первой половине XIV в.» (СПб., 1878);
- И. Е. Забелин, «Взгляд на развитие М. единодержавия» («Истор. Вест.», 1881, № 2, 3 и 4);
- Д. Я. Самоквасов, «Главнейшие моменты в госуд. развитии древней Руси и происхождение М. государства» («Варшавские Унив. Известия», 1886, № 1 — 3);
- Д. Я. Самоквасов, «Происхождение М. государства» (там же, 1886, № 3);
- М. А. Дьяконов, «Власть М. государей» (1889); Градовский, «История местного управления в России» (СПб., 1868);
Посилання
- В. А. Кучкин. Велике князівство Московське [ 1 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 463. — .
- Московське Велике князівство [ 19 лютого 2017 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2001. — Т. 3 : К — М. — 792 с. — .
- Левчук Д. Заснування Московії та шляхи утворення деспотичної імперії. — Філадельфія : Накладом Ірини Левчук, 1979. — 408 с.
- Татароведение: История, Золотая Орда; канд. истор. наук Дмитрий ЖАНТИЕВ, «Российские вести» № 41 (1612) 28 11 2001, с. 13 [ 11 жовтня 2014 у Wayback Machine.] (рос.)
- ЗОЛОТАЯ ОРДА КАК ПРЕДТЕЧА РОССИЙСКОЙ ИМПЕРИИ, А. Ш. Кадырбаев [ 12 жовтня 2014 у Wayback Machine.] (рос.)
- (рос.)
- История Руси Историю Московского княжества придумали на пустом месте
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Moskoviya Mosko vske knyazi vstvo zgodom vidome yak Veli ke knyazi vstvo Mosko vske ros Velikoe knyazhestvo Moskovskoe takozh vidome pid nazvoyu Moskoviya lat Moscovia spochatku udilne knyazivstvo u skladi Volodimiro Suzdalskogo knyazivstva potim pid vladoyu Zolotoyi Ordi do 1480 roku Pershim knyazem i pershim knyazem mista Moskvi stav 16 richnij sin Oleksandra Nevskogo Danilo Oleksandrovich vassal ordi A pershim pravitelem vidokremlenoyi vid Ordi Moskoviyi v 1480 stav Ivan Tretij Velike knyazivstvo Moskovske Velikoe knyazhestvo Moskovskoevasal Zolotoyi Ordi do 1480 nezalezhna derzhava pislya 1480 1263 1547Moskoviya istorichni kordoni na kartiTemno zelenim zobrazheni pochatkovi zemli svitlo zelenim rozshirennya 1400 r r Stolicya MoskvaMovi davnoruska mova cerkovnoslov yanska Staromoskovskij izvod oficijna fino ugorski movi inshi Religiyi pravoslav yaForma pravlinnya MonarhiyaMoskovskij Velikij knyaz 1263 1303 Danilo Oleksandrovich 1325 1340 Ivan I Kalita 1359 1389 Dmitro Donskij 1462 1505 Ivan III Vasilovich 1505 1533 Vasilij III Ivanovich 1533 1547 Ivan IV GroznijIstoriya Zasnovano 1263 abo 1272 Progolosheno Carstvo 22 zhovtnya 1547Valyuta denga altin rublVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Velike knyazivstvo Moskovske Uzhe v seredini XI stolittya v starodavnij Kiyivskij derzhavi Rusi stali viyavlyatisya oznaki droblennya na samostijni knyazivstva i zemli Z yavlyalisya vse novi i novi knyazivstva Znachnimi feodalnimi derzhavami cogo periodu stali Zalissya Galicko Volinske Turovo Pinske Chernigivske Polocke Smolenske knyazivstva Novgorodska i Pskovska feodalni respubliki Pritoka naselennya spriyala pidjomu Rostovo Suzdalskoyi zemli Miscevi knyazi pochali vpertu borotbu za zavolodinnya velikim knyazhinnyam Knyazem Yuriyem Dolgorukim buli zasnovani novi mista Dmitriv Kostroma tosho U 1169 roci pri Andriyi Bogolyubskomu zemli Zalissya zdobuvayut nezalezhnist vid Rusi yihni vijska pograbuvali Kiyiv i Andrij Bogolyubskij progolosiv sebe nezalezhnim vid velikih knyaziv Kiyivskih volodarem Pri Vsevolodi Velike Gnizdo vidbuvalosya viniknennya novih feodalnih centriv droblennya Zalissya useredini yakogo v XIII stolitti z yavilisya knyazivstva Pereyaslavske Rostovske Suzdalske Yaroslavske Tverske Moskovske tosho Pershim udilnim knyazem v Moskvi buv sin Oleksandra Nevskogo Danilo Oleksandrovich sho otrimav hanskij yarlik u 1277 roci Z 1330 h zaliski knyazi za ridkisnimi vinyatkami buli utrimuvachami hanskogo yarlika na pravo zbirannya danini Z podalshim rozshirennyam zemel moskovskih knyaziv i centralizaciyeyu vladi za dopomogoyu tatarskih baskakiv yim vdayetsya do kincya XV stolittya stvoriti zi svogo oseredku centr yedinogo Moskovskogo velikogo knyazivstva Zgidno z neoficijnimi rosijskimi dzherelami Moskvu yaku Oleksandr Nevskij dav svoyemu sinu Danilu u spadok han Mengu Timur viddiliv vid Volodimirskogo knyazivstva i posadiv 16 richnogo Danila Oleksandrovicha na novostvorenij moskovskij prestolTeritoriya Moskovskogo knyazivstvaRist Moskovskogo knyazivstva v 1300 1462 rokah Moskovske knyazivstvo pochinaye vidilyatisya z Volodimiro Suzdalskogo v XIII stolitti Misto Moskva navkolo yakogo zgrupuvalosya ce knyazivstvo do kincya XIII st ne vidigravalo pomitnoyi roli v politichnomu zhitti Zasnovnikom domu moskovskih knyaziv buv molodshij sin Oleksandra Nevskogo Danilo Same vin rozshiriv moskovskij udil rozbivshi ryazanskogo knyazya Kostyantina Romanovicha vin uzyav jogo v polon i zahopiv misto Kolomnu 1301 r yaka z togo chasu nazavzhdi zalishayetsya za Moskvoyu Ponad te Danilu vdalosya otrimati Pereslavl Zalyeskij za duhivniceyu pleminnika hvorogo i bezditnogo Ivana Dmitrovicha 1302 U 1303 roci Danilo pomer ne zrobivshi shozhe niyakogo rozporyadzhennya na vipadok svoyeyi smerti Starshij iz p yati jogo siniv Yurij abo Georgij zahopiv u svoyi ruki vsyu vladu batka Brati spochatku perebuvali v jogo bezumovnij pokori z nimi Yurij hodiv na Smolensku zemlyu j uzyav Mozhajsk Piznishe odin iz nih Ivan majbutnij Ivan I Kalita ovolodiv Pereyaslavlem i zatverdivsya v nomu a Oleksandr i Boris vid yihali z Moskvi do Tveri tak sho pri Yuriyevi nezminno zalishavsya odin tilki Opanas Sam Ivan mav privatnopravovij poglyad na knyazhinnya yak i jogo batko i starshij brat U svoyemu zapoviti vin dolyu brata Simeona nadav starshomu svoyemu sinovi Dmitru a molodshomu Ivanu svoyu vlasnu dolyu otrimanu vid Kaliti Za pleminnikom sinom Andriya Ivanovicha Volodimirom bula zatverdzhena dolya jogo batka Pid chas malolittya Dmitra upravlinnya derzhavoyu znahodilosya v rukah boyar prirodnih prihilnikiv ob yednuvalnoyi politiki bo chim menshe bulo knyaziv tim bilshe bulo dlya boyar goduvan Vzhe v 1362 roci Dmitro zignav z prestolu i stav volodaryuvati nad knyazyami rostovskimi i suzdalskimi Pislya smerti jogo molodshogo brata Ivana dolya ostannogo bula priyednana do Moskvi U svoyij duhivnici velikij knyaz zapovidaye starshomu svoyemu sinovi Vasilyu vse velike knyazhinnya a z moskovskoyi doli daye jomu Kolomnu i polovinu svoyeyi chastki v Moskvi Inshi volodinnya vin rozdilyaye mizh chotirma svoyimi sinami druzhini takozh daye dolyu Na vipadok smerti Vasilya bezditnim robitsya rozporyadzhennya shob jogo dolya velike knyazhinnya perejshla nepodilnoyu do nastupnogo brata Vasil I prodovzhuvav zbilshuvati moskovski volodinnya Perebuvayuchi v Ordi vin kupiv yarlik na Nizhnogorodske knyazivstvo sho bulo u volodinni dvoyuridnogo dida Vasilya Borisa Kostyantinovicha Okrim Nizhnogo za tom zhe yarlikom Vasil pridbav Gorodec Murom Mesheru Tarusu i takim chinom opanuvav vsim Suzdalskim knyazhinnyam Vasilya I perezhiv tilki odin jogo sin cya obstavina bagato spriyala cilisnosti derzhavnoyi teritoriyi Vasil Dmitrovich zapoviv Vasilyu Vasilovichevi vsi svoyi volodinnya vidilivshi za zvichayem chastinu druzhini svoyij v dovichne volodinnya Novogo velikogo knyazya v jogo borotbi z dyadkom Yuriyem i sinami ostannogo znovu pidtrimuvali boyari Pri yih dopomozi Vasil II priyednav do Moskvi Serpuhov pri yih zhe dopomozi vin vijshov i peremozhcem z borotbi ne zvazhayuchi na te sho popadavsya v polon i buv zasliplenij za sho otrimav prizvisko Temnij Vmirayuchi Vasil II rozdiliv svoyi volodinnya mizh sinami Starshomu Ivanu vin dav velike knyazhinnya Volodimirske yake bulo nerozrivno pov yazano teper z Moskvoyu u Moskvi vin daye jomu tilki svoyu spadkovu tretinu Inshim sinam Yuriyevi Andriyu Velikomu Borisu i Andriyu Menshomu velikij knyaz takozh daye doli ale Ivan otrimav znachno bilshe chim vsi brati razom i u nogo buli vsi zasobi trimati yih v svoyih rukah Ivan III polyublyav zbilshuvati svoyi volodinnya mirnim shlyahom Vin priyednav do svoyih volodin verejsku chastinu peredanu jomu knyazem i chastinu brata svogo Yuriya sho pomer v 1472 r Andrij Menshoj viddav Ivanu svoyu chastku okrim odniyeyi volosti pid Moskvoyu priznachenoyi dlya Andriya Starshogo Pleminnik velikogo knyazya Ivan Borisovich zapovidav jomu svoyu votchinu krim svogo rodicha Fedora tak samo postupiv i ryazanskij knyaz Fedir Vasilovich sho zapoviv Ivanu vlasnu votchinu na Ryazani v misti i na posadi staru Ryazan i Perevitesk z volostyami Siloyu Ivan III priyednav do Moskvi lishe Novgorod i Tver Hocha velikij knyaz vislovlyuvavsya proti podilu i perekonuvav litovskogo knyazya ne drobiti derzhavi ale sam vin postupayuchis moskovskij tradiciyi rozdiliv svoyi volodinnya prichomu starshomu sinovi Vasilyu dav velike knyazhinnya z 66 mistami a inshim svoyim chotirom sinam tilki 30 mist Pravo karbuvati monetu otrimav velikij knyaz U zapoviti Ivana III bulo ostatochno virisheno pitannya pro vimorochni chastini chastki mogli perehoditi tilki do siniv vlasnika yaksho zh siniv ne bulo to chastka priyednuvalasya do velikogo knyazhinnya Vlasnik mig dovichno nadiliti druzhinu svoyu ale pislya smerti yiyi nadil cej postupav u volodinnya velikogo knyazya Vasil III buv ostannim knyazem Moskovskogo knyazivstva Jomu vdalosya bez voyen priyednati do Moskvi Pskov Ryazan i siverski knyazivstva Udilna sistema cim ne bula znishena Yak zvichaj vona prodovzhuvala isnuvati i ne bula vidminena yakim nebud zakonodavchim aktom a vimerla postupovo postupivshis miscem ideyi derzhavnoyi yednosti yaka davno vzhe poznachalasya v tomu sho starshij brat otrimuvav zvichajno chastinu sho u bagato raziv perevershuvala chastki reshti brativ Vmirayuchi Vasil III rozdiliv svoyi volodinnya mizh sinami Ivanom i Yuriyem Hotiv vidiliti znachnu chastinu sinovi svoyemu Fedoru i Ivanu IV Stosunki iz Zolotoyu OrdoyuBaskaki v MoskoviyiYaroslav Vsevolodovich Dokladnishe Yaroslav Vsevolodovich knyaz vladimirskij Pershim knyazem sho vstupiv u vidnosini z pravitelyami Zolotoyi Ordi buv Yaroslav III Vsevolodovich Pislya povernennya vijska Hana Batiya v 1242 roci z Yevropi Yaroslav Vsevolodovich she kilka rokiv proknyazhiv u Vladimiri i v 1246 roci poyihav do Karakorumu na koronaciyu Hana Guyuka Tam knyazya Yaroslava Suzdalskogo otruyila mati Guyuka Torogene hatun i zrazu zh poslala za jogo sinom Oleksandrom piznishe nazvanogo Nevskim shob peredati jomu zemlyu jogo batka Oleksandr Yaroslavovich Dokladnishe Oleksandr Nevskij Probuvshi v stavci Batiya do 1249 roku razom iz starshim bratom Oleksandrom serednij sin Yaroslava Vsevolodovicha otrimav yarlik na knyazyuvannya u Volodimiri Andrij Yaroslavovich provadiv dosit liberalnu politiku v 1251 uklav soyuz z Danilom Galickim z metoyu povalennya mongolskogo iga ta odruzhivsya z jogo dochkoyu Oleksandr Yaroslavovich poyihav v Ordu z donosom na brata za sho i otrimav velikoknyazivskij yarlik U rezultati Andriyu Yaroslavovichu dovelosya vtikati do Shveciyi a Volodimirskij velikoknyazivskij stil distavsya bratu U 1257 tataro mongoli proveli drugij perepis naselennya u svoyih pivnichnih i zahidnih ulusah Oleksandr nadavav yim u comu maksimalno mozhlivu vijskovu pidtrimku mayuchi u svoyemu pidporyadkuvanni suzdalsku i tatarsku druzhini Nadali same vin stav pershim hto vidviz podushnu podat v Ordu U tomu zh roci mongoli nezadovoleni sho Novgorod ne platit danini viklikali do sebe Oleksandra i velili privesti novgorodciv do pokori Dlya cogo vidilili jomu vijska Persha sproba viyavilasya nevdaloyu Oleksandr Nevskij ne zmig zdolati opir naselennya i provesti perepis Zate v 1259 roci z drugoyi sprobi zahopivshi Novgorod Oleksandr neshadno strachuvav i kalichiv nepokirnih vidrizayuchi yim nosi i zasliplyuyuchi Navit svogo starshogo sina Vasilya yakij vidmovivsya pidkoryatisya batkovi viddav na potalu Hanovi abi zadobriti svoyih tataro mongolskih paniv U 1262 roci Oleksandr Yaroslavovich buv zatrebuvanij v stavku Hana i comu zh roci v ostannij raz virushiv do Ordi Probuvshi tam majzhe rik na zvorotnomu shlyahu dodomu vin yak i jogo batko nespodivano zahvoriv i raptovo pomer 14 listopada 1263 roku Brati ta sini Oleksandra U 1264 roci tilki za dopomogoyu tataro mongolskih vijsk na Volodimirskij stil buv priznachenij Yaroslav Yaroslavovich molodshij brat Oleksandra Yaroslavovicha Velikij knyaz Yaroslav podibno do batka i brata Oleksandra usima silami namagavsya dogodzhati Hanu i podibno do nih skinchiv zhittya svoye na zvorotnomu shlyahu z Ordi kudi vin yizdiv z bratom Vasilem Ce stalosya v 1271 roci Vasil yakij stav Velikim knyazem pislya jogo smerti proknyazhiv 5 rokiv takozh nespodivano pomer yak i poperedni knyazi na zvorotnomu shlyahu z Ordi Za chas jogo knyazyuvannya tatarami bulo provedeno she odin perepis naselennya 1272 rik i Knyaz Vasil aktivno yim u comu dopomagav Krim togo druzhini Suzdalskoyi zemli brali uchast u pohodi vijsk Zolotoyi Ordi na Vizantiyu v 1269 1271 rokah Mengu Timur zrobiv sinam Oleksandra Yaroslavovicha poridnenih z Chingizidami she odin podarunok zakripivshi za nimi velikoknyazivskij Volodimirskij stil Ce porodilo pochatok aktivnogo protistoyannya mizh starshimi sinami Oleksandra Yaroslavovicha Dmitrom i Andriyem za pravo zanyattya velikoknyazivskogo stolu U 1293 roci v yih protistoyannya vklyuchivsya i Danila yakij mav bazhannya samomu stati Velikim knyazem Volodimirskim i samomu vidvoziti daninu do Ordi Han Tohta sprobuvav vtihomiriti rozperezavshihsya piddanih Danilo raptovo pomer v 1303 roci i chvara na yakijs chas zatihla U 1304 pomer i Andrij Oleksandrovich I vijna pochalasya znovu Do neyi doluchilisya Mihajlo Tverskij i jogo nebizh Moskovskij knyaz Yurij Danilovich Velikoknyazivskij stil distavsya starshomu Mihajlovi Tverskomu Moskovskij knyaz Yurij Danilovich Dokladnishe Yurij Danilovich Trichi buv v Ordi i shorazu vnaslidok superechki iz Tverskimi knyazyami U 1312 Han Tohta pomer i poki Velikij knyaz Volodimirskij Mihajlo buv na koronacijnih urochistostyah novogo Hana Uzbeka moskovskij knyaz pidnyav proti velikogo knyazya Mihajla zakolot u Novgorodi I poki toj z tatarskimi vijskami jshov vtihomiryuvati buntivne misto Yurij z darami poyihav u stavku molodogo Hana Uzbeka V Ordi knyaz Yurij prozhiv benketuyuchi i prinizhuyuchis 3 roki pislya chogo v 1317 Yurij odruzhivsya z sestroyu Hana Uzbeka Konchak Razom z ordinskimi vijskami knyaz Yurij pishov voyuvati dyadka Ale zaznav porazki I tim ne menshe vin jogo druzhina i nachalnik tatarskih vijsk buli pomiluvani Razom vsi voni virushili v Ordu na sud hana Uzbeka Pered vid yizdom druzhina Yuriya sestra hana pomerla Vzhe v stavci hana z jogo vidoma i pri jogo poturanni lyudi moskovskogo knyazya Yuriya po zviryachomu vbili Mihajla Tverskogo Za batka pomstivsya Dimitrij Tverskij ubivshi Yuriya Moskovskogo v stavci hana v 1327 roci Hoch za vbivstvo svogo zyatya Han Uzbek jogo strativ tim ne menshe Velikoknyazivskij stil distavsya bratovi Dimitriya Oleksandru Mihajlovichu Tverskomu U 1319 1320 rokah suzdalski i moskovski druzhini u skladi zolotoordinskih vijsk zdijsnili vijskovij pohid do Azerbajdzhanu Ivan Kalita Dokladnishe Ivan Kalita Nastupnij pravitel Ivan Kalita she odin onuk Oleksandra Yaroslavovicha brat Yuriya Moskovskogo zigrav veliku rol u peretvorenni Moskovskogo knyazivstva na nevid yemnu chastinu v sistemi Zolotoyi Ordi dlya yakoyi vin zbirav z Suzdalskih zemel daninu Pochav vin z togo sho zviv naklep na tveryan Han Uzbek vidiliv Ivanu Kaliti 50 titisyachne vijsko i vidpraviv karati tveryan Moskoviti v chergovij raz zahishayuchi interesi Zolotoyi Ordi pishli proti svoyih odnopleminnikiv odnovirciv i susidiv Tver Kashin Torzhok buli vzyati spustosheni zhiteli znisheni vognem i mechem abo vidpravleno v nevolyu Han buvshi zadovolenij virnistyu knyazya moskovskogo Ivana Kaliti dav jomu milostivo gramotu na velike knyazyuvannya Moskovskij Kreml za knyazya Ivana Kaliti pochatok XIV st Apollinariya Vasnecova Pislya ciyeyi bojni Velikij knyaz Oleksandr Mihajlovich Tverskij vtik do Pskovu Ivan Kalita boyachis zdatisya Hanu nesluhom abo nedbajlivim vikonavcem jogo voli razom z Metropolitom i bagatma Knyazyami bachachi sho potribno borotisya abo postupitisya vdavsya do inshogo sposobu umoviv mitropolita Feognosta naklasti proklyattya na Oleksandra i na vsih zhiteliv Pskova yaksho voni ne pidkoryatsya nakazam Hana M Karamzin Istoriya t 4 stor 276 Pskov yani ne pidkorilisya i Knyaz Oleksandr vilno viyihav do Litvi Takim chinom Moskoviya kupila sobi pravo na velikoknyazivskij stil Ivan Kalita svoyimi chastimi poyizdkami v Ordu dovodiv svoyu viddanist Hanu Novgorodci torguyuchi na kordonah Sibiru distavali bagato sribla cherez Kami Ioann vimagav onogo dlya sebe i distavshi vidmovu poyihav Hanu skarzhitisya Tilki za grubimi pidrahunkami z 1327 po 1340 Ivan Kalita razom z dorogoyu proviv v Ordi bilshe 9 rokiv Ivan Kalita buv virnim piddanim Hana Uzbeka sluzhiv jomu viroyu i pravdoyu Dmitro Donskij Dokladnishe Dmitro Donskij Rozbrati v Ordi sho pochalisya pislya smerti Hana Berdibeka dali mozhlivist nastupniku Ivana Dmitru diyati samostijno mova pro otrimannya nim yarlikiv spochatku vid Murata potim vid Koli tverskij knyaz Mihajlo kupiv v Ordi yarlik na velike knyazyuvannya Dmitro vzyav u mist prisyagu ne prijmati Mihajla i ti dijsno ne prijnyali jogo Sam Dmitro virushiv v Ordu Zadaruvav panivnu verhivku i viviz zvidti yarlik na velike knyazyuvannya vikupivshi za 10 000 rubliv sina tverskogo knyazya sho za zauvazhennyam S M Solovjova pokazuye naskilki nerivni buli sili supernikiv i naskilki Moskva perevazhala Tver U dogovori Dmitra z Mihajlom pro tatar movilosya vzhe tak chi budemo mi v miri z tatarami chi damo vihid abo ne damo ce zalezhit vid nas yaksho tatari pidut na nas abo na tebe to nam bitisya razom Pislya Kulikovskoyi peremogi nad Mamayem Moskovske knyazivstvo piddalosya napadu Tohtamisha 1382 yakij rozoriv jogo i postaviv v kolishnye polozhennya shodo Ordi Vasilya I posadiv na velikoknyazivskij prestol posol Tohtamisha a cherez rik sam Vasil poyihav v Ordu i kupiv tam yarlik na knyazivstvo nizhnogorodske Vasil I Dokladnishe Vasil I Dmitrovich V kinci XIV stolittya Zolota Orda perezhila nashestya Tamerlana yakij rozgromiv yiyi i pishov bulo i na rusku zemlyu ale dijshovshi do Yelcya vernuvsya nazad Pislya cogo nashestya Orda ne zdavalasya vzhe nebezpechnoyu dlya moskovskogo knyazya Sam vin ne yizdiv tudi z uklonom ne posilav i posliv na vimogu dani vidpovidav sho derzhava jogo zbidnila lyudmi i ne z kogo zbirati vihodu a zbori tim chasom provodilisya i jshli v skarbnicyu velikoknyazivsku Nad ordinskimi kupcyami stali smiyatisya v moskovskih oblastyah Vse ce viklikalo v 1408 roci nashestya tatar na choli z temnikom Zolotoyi Ordi Edigeyem yakij rozgrabuvav moskovsku zemlyu zrujnuvav dekilka mist i uzyav 3000 rubliv vikupu z moskvichiv Knyaz yak i ranishe povinen buv davati daninu tataram Rozpad Ordi Pislya smerti Vasilya I prava na velikoknyazivskij prestol pred yaviv brat jogo Yurij Superechka bula vinesena na rishennya Zolotoyi Ordi yaka vislovilasya na korist Vasilya Vasilovicha Smuta i postijna borotba pretendentiv za prestol priveli Ordu do zanepadu i potim do rozpadu na hanstva Krimske Kazanske i razom z tim posilyuvalasya zalezhnist moskovskogo knyazivstva vid krimskogo hana U 1480 han Ahmat prislav do Moskvi chergove posolstvo z vimogoyu dani Ivan III Vasilovich poklikav do sebe posliv ale zamist togo shob zaplatiti dan knyaz demonstrativno rozirvavshi i roztoptavshi nogami portret hana veliv ubiti vsih posliv okrim odnogo Comu ostannomu vin nakazav povertatisya dodomu i peredati hanovi shob dav Moskvi spokij inakshe knyaz poobicyav zrobiti z hanom te sho vzhe zrobiv z jogo poslami Todi han Ahmat zibravshi vijska virushiv voyuvati z nepokirnim knyazem Krim togo vin zaruchivsya pidtrimkoyu i dopomogoyu Litovskogo velikogo knyazya i polskogo korolya Kazimira Ale Ivan zumiv zaruchitsya pidtrimkoyu krimskogo hana i toj napav na Litvu Kazimir ne zmig dopomogti Ahmatu Vijska oboh derzhav zustrilisya 6 zhovtnya 1480 na beregah richki Ugri Moskovske vijsko stoyalo na livomu berezi yih vorog na pravomu Sili buli priblizno rivni Ni ti ni inshi ne navazhuvalisya napasti pershimi Tak voni prostoyali do 11 listopada 1480 koli hanski vijska diznavshis pro rozorennya svoyih tiliv moskovskimi vijskami rozvernulisya i pishli get Ce protistoyannya otrimalo nazvu Velike stoyannya V rezultati tatarske yarmo sho prodovzhuvalosya bilshe dvoh stolit zakinchilosya vsya povnota vladi perehodit z Ordi do Moskvi A v 1487 Ivanu III vdalosya timchasovo postaviti Kazanske hanstvo u vasalnu zalezhnist vid Moskovskogo knyazivstva VijniMoskovsko bulgarska vijna Moskovsko novgorodski vijni Moskovsko tverski vijni Moskovsko ukrayinski vijni Moskovsko polski vijni Litovsko moskovski vijni Bitva pid OrsheyuCikavi faktiU Moskovskij derzhavi poshti nazivalis yamami a poshtova sluzhba yamskaya gonba Yam tatarske slovo yake oznachaye doroga Zvidsi pohodit i nazvi bagatoh vulic z nazvoyu Yamska Nimeckij diplomat Z Gerbershtejn vidmichav sho yamshiki doyizhdzhayut z Novgoroda do Moskvi za tri dni KontraversiyiKarl Marks u svoyij praci Vikrittya diplomatichnoyi istoriyi XVIII stolittya zaznachav Koliskoyu Moskoviyi bulo krivave boloto mongolskogo rabstva a ne suvora slava epohi normaniv A suchasna Rosiya ye ne sho inshe yak peretvorena Moskoviya Div takozhMoskovsko ordinskij soyuz Veliki knyazi MoskovskiPrimitki Arhiv originalu za 21 lyutogo 2015 Procitovano 25 lyutogo 2015 Moskoviya Enciklopedicheskij slovar Brokgauza i Efrona v 86 t 82 t i 4 dop t SPb 1890 1907 ros doref ZOLOTAYa ORDA KAK PREDTEChA ROSSIJSKOJ IMPERII A Sh Kadyrbaev 12 zhovtnya 2014 u Wayback Machine ros Johannes von Plano Carpini Kunde von den Mongolen 1245 1247 Pereklad F Schmieder Jan Thorbecke Verlag Sigmaringen 1997 ISBN 3 7995 0603 9 nim st 114 M Karamzin Istoriya t 4 stor 197 200 M Karamzin Istoriya t 4 str 216 M Karamzin Istoriya t 4 str 259 M Karamzin Istoriya t 4 str 267 M Karamzin Istoriya t 4 str 269 M Karamzin Istoriya t 4 str 276 280 Sobr Gosud Gr i Dogov I 28 Detskaya enciklopediya dlya srednego i starshego vozrasta Tom 7 Iz istorii chelovecheskogo obshestva Gl redakciya D D Blagoj V A Varsanofeva B A Voroncov Velyaminov P A Genkel i dr gl redaktor A I Markushevich nauchn redaktory S D Skazkin M V Nechkina N P Kuzin A V Efimov A I Strazhev A G Bokshanin zam Gl redaktora P A Michurin Izd Akademii pedagogicheskih nauk RSFSR Moskva 1961 S 621 s 254 Arhiv originalu za 27 veresnya 2013 Procitovano 1 kvitnya 2015 LiteraturaV P Krizhanivskij Moskovskogo velikogo knyazivstva diplomatiya Ukrayinska diplomatichna enciklopediya U 2 h t Redkol L V Guberskij golova ta in K Znannya Ukrayini 2004 T 2 812s ISBN 966 316 045 4 M Karamzin Istoriya gosudarstva Rosijskogo t 4 V I Sergeevich Lekcii issledovaniya i zametki po istorii russkogo prava V I Sergeevich Russkie yuridicheskie drevnosti M F Vladimirskij Budanov Obzor istorii russkogo prava N Stankevich O prichinah postepennogo vozvysheniya Moskvy Uchen Zap Mosk Univ 1834 V Veshnyakov O prichinah vozvysheniya M knyazhestva SPb 1851 S M Solovev Vzglyad na istoriyu ustanovleniya gosud poryadka v Rossii do Petra Vel Sochineniya SPb 1882 N I Kostomarov Nachalo edinoderzhaviya v Rossii Monografii t XII i Vest Evropy 1870 g 11 i 12 P V Polezhaev M knyazhestvo v pervoj polovine XIV v SPb 1878 I E Zabelin Vzglyad na razvitie M edinoderzhaviya Istor Vest 1881 2 3 i 4 D Ya Samokvasov Glavnejshie momenty v gosud razvitii drevnej Rusi i proishozhdenie M gosudarstva Varshavskie Univ Izvestiya 1886 1 3 D Ya Samokvasov Proishozhdenie M gosudarstva tam zhe 1886 3 M A Dyakonov Vlast M gosudarej 1889 Gradovskij Istoriya mestnogo upravleniya v Rossii SPb 1868 PosilannyaV A Kuchkin Velike knyazivstvo Moskovske 1 chervnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V S 463 ISBN 966 00 0734 5 Moskovske Velike knyazivstvo 19 lyutogo 2017 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2001 T 3 K M 792 s ISBN 966 7492 03 6 Levchuk D Zasnuvannya Moskoviyi ta shlyahi utvorennya despotichnoyi imperiyi Filadelfiya Nakladom Irini Levchuk 1979 408 s Tatarovedenie Istoriya Zolotaya Orda kand istor nauk Dmitrij ZhANTIEV Rossijskie vesti 41 1612 28 11 2001 s 13 11 zhovtnya 2014 u Wayback Machine ros ZOLOTAYa ORDA KAK PREDTEChA ROSSIJSKOJ IMPERII A Sh Kadyrbaev 12 zhovtnya 2014 u Wayback Machine ros ros Istoriya Rusi Istoriyu Moskovskogo knyazhestva pridumali na pustom meste