Ма́сниця, рідше Ма́сляниця, Запусти, Пу́щення, Сиропу́ст, Масляна, Колодій, Сиропу́сний тиждень, Си́рна неділя, Ба́бське свято, Зага́льниця — традиційне східнослов'янське, зокрема й українське свято, що відзначається протягом тижня перед Великим постом.
Масниця | |
---|---|
Масниця, Донеччина, марка України, 2003 | |
Інші назви | Масляниця, Колодій, Запусти, Пущення, Заговини, Сирний тиждень |
Місце | заговини на Великий піст, перша зустріч весни і проводи зими |
Ким святкується | схі́дні слов'я́ни |
Тип | народний |
Святкування | народні гуляння |
Традиції | готують вареники, ходять у гості, прив'язують колодки неодруженим парубкам |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRoTHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE5pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRakpmSlVRd0pUbERKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF4SlRneEpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTRYekU0T1RZdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1U1UXlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROaVZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpKZkpVUXdKVGxESlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3hKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk0WHpFNE9UWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Архаїчне свято закінчення зими і початку весни відоме майже всім європейським народам, хоча й із різними назвами. Християнська церква прив'язала його до тижня напередодні Великого посту. Саме тому свято не має чітко встановленої дати в календарі, а залежить від дати Великодня, яка, як відомо, є змінною. Зазвичай вона припадає на кінець лютого — початок березня і займає, ніби проміжне місце між зимою та весною. Його відзначення полягає у проведенні гучних святкувань — карнавалів (серед яких найвідоміший Венеційський карнавал з характерними масками і розкішними костюмами). Власне й саме слово «карнавал» походить від латинського carnem vale — м'ясо прощай. У чехів це свято називається масопуст (чеськ. masopust), у словаків — фашіанг (словац. fašiangy), у поляків — остатки (пол. ostatki), у словенців — пуст (словен. pust), у болгар — сирні заговезни, у македонців — поклади, у сербів — покладе, у росіян — маслениця. На більшій території України це свято відоме як Масниця, в окремих регіонах побутують також такі назви як Колодій, Запусти, Пущення, Заговини, Сирний тиждень. Центр, схід і південь святкує Масниці, які теж називають «Колодки» чи «Колодієм». В побуті вживаються ще інші назви «Заговини», «Ніжкові заговини», наприклад. Масниці це те ж, що Масний, він же Тлустий, Жирний тиждень в багатьох культурах. Західніші регіони України називають цей тиждень Запусти/Запуст, Сиропуст (бо ще можна їсти сир та інший набіл). Цей тиждень відомий найбільше за обрядом Колодія, який святкували по всій Україні.
Свято активно відзначалося не лише в період язичництва, а й після запровадження християнства князем Володимиром у 988 році. Найбільш активного святкування Масниця набула у IX—XII століттях, в часи і на теренах Київської Русі.[]
Колодій збігався в часі із Сиропусним тижнем, останнім тижнем Масниці. Це останній напередодні Великого посту тиждень, коли можна було справляти весілля. Цей тиждень також називали Бабським тижнем або просто Бабським, а Колодій, відповідно, Бабським святом. Протягом цього тижня чоловікам належало слухатися жінок і витримувати їхні збиткування.
Християнська церква додала Масницю у свій календар, проте свято так і не набуло християнського змісту. Але оскільки християнство почало бути панівною релігією в Україні, то з часом автентична дата святкування Масниці була забута. Н. Дубровський зауважує, що багато обрядів є чисто зимовими і не можуть відзначатися навесні
Традиції
В обряді носити Колодку чітко простежується елементи глибинних рудиментів — «законодавцями» були не чоловіки, а жіноцтво.
Обряд колодки чи Колодія відзначали напередодні Великого посту — останнього тижня м'ясниць. Це був, власне завершальний термін, коли ще можна було справляти весілля.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd6TDBaaEpVTTFKVUV4YVdGdVoxOVFiM0J2YkdOdmRtRXRjM1J5WldSaExtcHdaeTh5TWpCd2VDMUdZU1ZETlNWQk1XbGhibWRmVUc5d2IyeGpiM1poTFhOMGNtVmtZUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Слов'янський обряд передбачав на Масницю дівчатам і неодруженим хлопцям прив'язувати до ноги дерев'яну колоду на знак засудження або покарання за те, що вони не одружилися в належний час. У цей тиждень старші жінки жартома «карають» тих молодих парубків, які протягом року не знайшли собі пари і не одружилися. Таким був звичай наших Предків — усе живе повинно бути в парі. Тих, хто не знаходив собі дівчини, вважали причиною порушення гармонії, ладу в природі.
Неодруженим парубкам чіпляли до ноги колодку, яку виготовляли спеціально для цього обряду, обплітали її стрічками, квітками. Цю відзнаку парубок повинен був волочити за собою, поки не дасть відкупного, тобто не пригостить жінок за таку честь, яку вони влаштували для нього. Такі обряди мали виховне значення, примушували замислитись про продовження роду, сприяли пошукам нареченої.
Заміжні жінки у понеділок зранку збираються в корчмі «колодкувати». Одна з них кладе на стіл невеличке поліно або палицю — Колодку. Інші беруть по черзі і вповивають її шматками полотна, потім знову кладуть на стіл. Це значить, що Колодка «народилася». Купують наливки, сідають за стіл навколо колодки, п'ють і поздоровляють одна одну з «народженням». Потім ходили по селу і прив'язували Колодку, тобто загорнуте у полотно полінце, до ноги парубкам та дівчатам які не скористалися з весільного сезону і не побралися, а також їхнім батькам, що «досі не пошлюбили» дітей. Особливо ж тим, які відмовили нареченому і сватам. Звісно, що ніхто не бажав ходити з таким собі «ярликом», а тому одразу ж давали жінкам певний відкуп. Ним могли бути кольорові стрічки, намисто або ж наїдки, горілка і солодощі.
Дівчата теж в'яжуть Колодку, але тільки парубкам, і вже не до ноги, а до лівої руки. Дівоча Колодка оздоблена барвистими стрічками та паперовими квітами. Парубки повинні платити дівчатам викуп за Колодку грішми або подарунками: намистом, стрічками, шовковою хусткою.
Бабський тиждень
В Україні Масниці мають свою яскраво виражену індивідуальність.
Зокрема на Поділлі хлопці пригощали дівчат горілкою, пивом, солодощами — купували (запивали) Колодку. У подяку за це кожна дівчина вишивала перкалеву хусточку, оздоблюючи її квітками та ініціалами свого обранця, та дарувала йому на Великдень — повертала Колодку. Такі обряди нерідко завершувалися укладанням шлюбу.
Головним почастунком на Масницю є вареники з сиром і сметаною, пироги з сиром, налисники. Головним напоєм — наливки і інші трунки. Головним місцем події виступає шинок.
Свято Колодія характерне лише для України та Білорусі і сягає своїми коренями ще глибоко дохристиянських часів. Протягом цілого тижня паралельно з іншими обрядами проходило коротке Колодчине життя.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF3THlWRU1DVkJPQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FWOGxSREVsT0RGZkpVUXdKVUV3SlVReEpUZ3pKVVF3SlVJMEpVUXhKVGhHSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5WHpBeExtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsUVRnbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0ZmSlVReEpUZ3hYeVZFTUNWQk1DVkVNU1U0TXlWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNFJpVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01sOHdNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У понеділок Колодка «народжувалась», у вівторок — «хрестилася», у середу справляли «похрестини», у четвер «помирала», у п'ятницю Колодку «хоронили», а в суботу «оплакували». У неділю ж наставала кульмінація Колодія, а заразом і Колодчиної долі. Молоді жінки «волочили» Колодку.
Як і молодиці, дівчата в цей день п'ють трунки і співають:
- Не пускає мене мати: На вулицю погуляти,
- А хоч пустить, то пригрустить:
- — Іди, доню, не барися:
- У сінечки та й вернися!
- Бо на дворі піст наступає,
- А хто його проскаче,
- Той Великодня не побаче …
У четвер на цьому тижні господині збираються компаніями і спеціально п'ють та гуляють — «щоб телята водились!» Вони ж і не прядуть на цьому тижні — «щоб масло не гіркло!»
У п'ятницю — частунок тещі. Колись в Україні був звичай двічі на рік частувати тещу — «щоб горло не пересихало». Хто женився в осінні М'ясниці, той урочисто віз тещу до себе в гості на другий день Різдвяних Свят — якщо добра, або на третій — якщо зла. Хто ж оженився в різдвяні М'ясниці, той возився з тещею в п'ятницю на Масницю. Разом з тещею запрошувались ще й інші родичі. Частуючи гостей, зять говорив: «Пийте, люди добрі, по повній чарці, хай у моєї тещі горло не пересихає!» (натяк на сварливість).
Ніжкові заговини
На перший день Загальниці, в останній тиждень М'ясниць, за стародавнім звичаєм готувався холодець зі свинячих або баранячих ніжок; тому цей день ще називався Ніжкові заговини.
![]() | То неправда, що на «ніжкові заговіни» не можна пити горілки, бо завушниця буде. Що ж то за Масляна без питва?! Всі люди п'ють, і ми, було, вдома п'ємо, а завушниці у мене ніколи не було. Ще як був живий мій батько, царство йому небесне, було, прийдемо з церкви, посідаємо обідати, а він і каже: «Давай, сину, чарки та вип'ємо, щоб усе було гоже, а що не гоже — не дай, Боже!» Поналиває, бувало, і ми вип'ємо по першій. Пили всі: і мати моя, і сестра, і брат, і гості, коли траплялися ... А як закусимо по першій, то тато покладуть ложку на стіл і кажуть: «Ну, сину, піднось ще по склянці, бо після однієї не обідають — гріх!» Я піднесу ... а тоді ще й по третій, четвертій... А коли вже вип'ємо по останній до вареників, то тато заспівають, бувало:
| ![]() |
На Слобожанщині хлопці та дівчата, після вечері на Ніжкові заговини збирали зі столу кістки, виходили на подвір'я, ставали під коморою і кидали кістками у ворота. Існує повір'я, що хто в цей вечір не докине від комори до воріт свинячою кісткою, той до Великодня не доживе.
Релігійні особливості
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5rTDFKMWMydHBaUzVxY0djdk1qQXdjSGd0VW5WemEybGxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Починається святкування Масниці перед Великим постом, який триває 48 днів до Великодня.
Сиропусний тиждень складається з трьох частин: «зустріч» у понеділок, кульмінаційна точка або «перелом» у і «прощальна неділя».
Практика сиропусного тижня і неділі дуже давня. Про неї згадує вже александрійський патріарх Теофіл († 412), а перед тим установлена М'ясопусна седмиця й неділя. Синаксар на сирну суботу каже, що, на думку декого, сиропусний тиждень став законом за грецького цісаря Гераклія (610—641). Той шість літ воював з перським царем Хозроєм і дав обітницю, що коли виграє війну, то не буде їсти м'яса цілий тиждень перед Великим постом. У суботу перед Сиропусною неділею свята Церква, щоб дати нам приклад і заохотити до посту й покути, відзначає пам'ять усіх святих мужів і жінок, що від найдавніших часів провели своє життя у молитві, пості й покути. Тут передовсім ідеться про тих, хто протягом віків жив життям посту й покути чи то по монастирях, чи на пустині одинцем.
Сирна Седмиця завершиться Прощеною неділею. Цього дня у церкві здійснюється чин прощення, коли духовенство та парафіяни взаємно просять прощення одне в одного, щоб вступити у Великий піст з чистою душею.
У давнину в монастирях Сходу був гарний звичай: відбувати обряд взаємного прощення у Сиропусну неділю. Цей обряд виконувався увечері після скоромної вечері. Усі монахи в присутності вірних просили один в одного прощення за свої провини, обіймалися і давали поцілунок миру. Миряни також просили один в одного взаємне прощення. Подекуди при обряді прощення співали стихири Пасхи: «Пасха священная нам днесь з'явилася…». Остання стихира закінчується закликом до взаємного прощення: «…і друг друга обіймім! Промовмо: „Браття“, — і тим, що ненавидять нас; простім усе…». Цей спів стихир Пасхи мав означати, що як у дні Христового Воскресіння, так і тепер, на вступі до Великого посту, треба один одному все пробачити задля Христа, що задля нас постив, терпів і воскрес.
Цей дуже зворушливий обряд прощення зберігався ще в Києво-Печерській Лаврі до часу приходу влади комуністів. І тут усі монахи мали спочатку скоромну передпісну вечерю. Потім усі, настоятелі й звичайні монахи, одягалися у монаші мантії та йшли до церкви. Усі настоятелі Лаври, від найвищого до найнижчого, ставали поряд посередині церкви, а вся братія Лаври, яких кількасот осіб, підходили до настоятелів, падали на коліна один перед одним і зі словами: «Прости мені, Отче», — чи — «Прости мені, Брате», трикратно цілували один одного. А митрополичий хор співав при тому стихиру з Великої вечірньої Сиропусної неділі: «Сіде Адам прямо Рая, і свою наготу ридая плакаше…». Після обряду прощення всі мовчки розходилися.
На Пущенні, чи Сирному тижні немає посту в середу й п'ятницю, кожен день можна вживати молоко, яйця і рибу, але м'яса вже не їдять. У православних храмах починають здійснювати Великопісні служби.
Обрядова їжа
Холодець зі свинячих ніжок, вареники з сиром, налисники, сир, капуста з олією, капусняк, «огірки» — розсіл огірковий, яєшня на маслі, сир зі сметаною, різні каші, борщ з рибою, локшина на молоці та інші пісні страви, в розумінні не м'ясні.
В Галичині є традиції пекти пампухи і смажити хрусти/вергуни. Це не є дуже поширеним, і виглядає на вплив центральноєвропейської традиції «тлустого» четверга чи вівторка (залежно від країни). Пампухи «pączki» є дуже популярними в цей період в Польщі та польських діаспорах США і Канади.
Але хай там як, сенс останнього тижня перед постом в Україні — приготувати себе до нього духовно і фізично. Їжа полегшується, м'яса не їмо ще з попереднього тижня (Мясопуст). Тобто по суті це спокійний час, примирення з собою і оточуючими, намагання вирішити образи, очікування посту. Закінчується Прощеною неділею.
Тлумачення української традиції
На думку етнолога, кандидата філологічних наук, завідувачки науково-дослідного відділу інноваційних технологій та популяризації культури Українського центру культурних досліджень Валентини Телеуця, Масниця — це «українське свято на честь весняного пробудження природи, одне з праслов'янських свят, яке сягає доби Трипільської культури». Його в нас ще називають Колодій, Колодка, Сирна неділя, Пущення, Загальниця. За давніми традиціями на Масницю варили вареники. На козацьких землях це була головна ритуальна страва. Недарма ж козаки жартували, що на Масницю й турки вареники їдять.
Традиція випікання млинців впровадилися у нас в радянський час. За Радянського Союзу на всій його території проводили однакові свята, щоб традиції етносів, які входили до складу імперії, відходили на периферію і їх не згадували, — на думку доктора філологічних наук, завідувачки кафедри фольклористики Інституту філології Київського національного університету імені Тараса Шевченка Олени Івановські.
Слід знати, чому Маслєніца і Масляна звучать майже однаково. У Росії «блины» з гречаного борошна смажили на рослинній олії, яка там називається «постным маслом», тоді як в українців масло — це продукт, виготовлений з коров'ячого молока. Та й сир на тих теренах — це «творог», тому «сиропустна неділя» там мала б називатися «творожнопустна». Назву обряду в інші землі принесли українські священники, котрі століттями служили далеко за межами рідної країни. Фольклористи із козацького селища «Мамаєва слобода», що в мальовничому київському урочищі, з якого бере початок річка Либідь зазначають, що російська Маслєніца це зовсім не Масниці і Колодій. Свята відрізняються не лише обрядовими стравами, музичним оформленням, а й своєю суттю та значенням. На Московщині, де цими днями проводжали зиму, пили багато горілки, бражки з «блинами», поминальною їжею, бо опудало зими спалювали, вона помирала. Одним з обов'язкових атрибутів свята в наших сусідів були бої «стінка на стінку», що не обходилися без крові.
І директор скансену «Мамаєва слобода» Костянтин Олійник, говорить, що Колодій нічого спільного з російською Масляницею немає. Російський варіант свята «с блінамі», «штурмамі кріпастєй», «к тьощі на бліни» з'явився в Україні за правління Брєжнєва. Великі індустріальні центри були заселені людьми з півночі Уралу. Природно, що вони хотіли бачити тут частину своєї батьківщини — Росії. Відродження російських традицій вважалось прекрасним явищем. В Києві ця красота з'явилася на початку 1980-х, у Голосіївському парку робили оці блін… млинці, наливали горілку.
В Україні інша назва свята Колодій, — продовжує розмову фахівець з нематеріальної культурної спадщини Валентина Телеуця. — У прадавньому розумінні Колодій — це маленький Сонце-Божич, який підріс і набрався сили розкручувати Сонячне Коло, тобто став Коло-Дієм. Наші предки вважали Колодку символом продовження роду. Тож свято супроводжувалося обрядами, пов'язаними не лише з проводами зими й зустріччю сонця, а й такими, що закликали до загального примирення, злагоди і всепрощення. Недарма в українців останній день тижня називається ще й Прощеною неділею, коли треба забувати всі образи та всіх прощати. Ця традиція збереглася й донині.
А ось традиція Колодки, коли під час народних гулянь дівчата й парубки, що не знайшли собі пару, а також їхні батьки, які не одружили своїх дітей, на покару волочили прив'язаний до ноги шматок дерева — колодку, була практично втрачена в радянський час.
Масниці за радянських часів намагалися зросійщити, влаштовуючи так звані «Русские Масленицы», — на думку журналістки, власниці етнографічної садиби на Чернігівщині Віри Кульової. — У нашому селі в часи мого дитинства у цей тиждень, як і велося за давніх часів, варили вареники з різною начинкою — у кого що в хаті було, бо жили бідно. А про «Русскую Масленицу» (деякі запопадливі керівники містечок влаштовували ще й проводи «Русской зимы») я дізналася в студентські роки. Пам'ятаю, дорогою з Чернігова до Києва в Козельці побачила величезні щити з написом «Проводы русской зимы», ясна річ, була просто шокована. До чого на Чернігівщині «русская зима», куди її проводжати?! Вже потім зрозуміла все. А тоді дивувалася тупоумству місцевої влади.
Як розповідає провідний методист Волинського обласного центру народної творчості Ірина Хмілевська, завдяки зусиллям фольклористів та етнологів, молоді, що не цурається прадідівських традицій і звичаїв, свято Колодія в їхньому регіоні рік за роком відновлюється та збирає дедалі більше шанувальників і учасників. Наступної неділі, в останній день перед Великоднім постом, Сонце-Божич згукує містян та гостей Луцька до замку Любарта, де Коло-Дій з Великою Богинею Матір'ю Макош (Матір Коша), що визначала жіночу долю, через пісні, танці, жарти й частування ладнатимуть пари й вестимуть їх до шлюбу, щоб український рід не біднів.
На думку наукового редактора журналу «Локальна Історія» і етнографа, свята, яке називають Масляна, в українців ніколи не було. Воно не має нічого спільного з українською культурою… Організатори подібних маслянічних заходів ігнорують (свідомо чи несвідомо) автентичні українські традиції цього свята, яке має свою національну специфіку суттєво відрізняється від російського… Свою автентичну назву це свято має в українців. Термін Масляна є похідною словоформою від російської «Маслєніци». Саме цю назву агресивно нав'язують українцям зусібіч, іменуючи її «давньослов'янською». Натомість ігноруються власне українські назви свята, серед яких найбільш поширеним здавна була — Масниця. В окремих регіонах побутували також такі назви як Колодій, Запусти, Пущення, Заговини, Сирний тиждень. Святкування Масниці в більшості регіонів України мало громадський характер і передбачало влаштування гучних забав, веселощів, приготування і споживання страв, які на період посту ставали табуйованими, тобто, насамперед, м'ясних та молочних. Символічне значення ритуалу наїдатися перед постом у народній свідомості мало на меті забезпечення добробуту, достатку і багатства. Самобутні традиції відзначення Масниці в українців зберігалися до середини ХХ ст. Неодмінним атрибутом святкування і найважливішою стравою є вареники з сиром, политі маслом та сметаною. «Почекайте вареники, прийде на вас Масниця», — говорить українська народна приказка. В той час у росіян стравою-відповідником, маркером свята є «маслєнічниє бліни», у поляків — смажені пончики з повидлом, у хорватів — булочки з начинкою «крафне». Найвідомішим і найцікавішим елементом традиційної для українців Масниці є обряд «колодки». Колодкою називали дерев'яне поліно, яке прив'язували неодруженим парубкам, символічно караючи їх за те, що вони вчасно (тобто до початку посту) не одружилися. Відкупитися від колодки парубок міг лише одним способом — вгостити жінок горілкою або ж дати грошей. У жартівливій формі громада осуджувала неодружену молодь, заохочуючи до продовження роду. Аналоги цього звичаю у слов'янському світі зустрічаємо в Словенії, Хорватії, Білорусі. Натомість він майже невідомий росіянам.
Ще одним архаїчним обрядом української Масниці було поховання Колодія, відоме у кількох локальних варіантах. В його основі розігрування народження та поховання дерев'яної ляльки — колодки, що уособлювало знищення образу зими. Натомість звичай виготовлення маслєнічних опудал і їх спалювання — явище притаманне для російської традиції і нічого спільного з українською народною культурою немає. У радянський час відзначення Масляної, як свята проводів зими, за російським сценарієм, пропагували державні відділи культури в багатьох українських містах. Отож, не дивно, що нині ми знаємо звичаї північного сусіда краще, аніж свої власні, які мають самобутній національний характер та колорит.
На погляд відомої кулінарки і блогерки Маріанни Душар, виходить те, що «Маслєніцу з блінами» (а не варениками) в попсовій формі нам занесли за часів совєтів, чи може ще й раніше. Ймовірно це була дифузія подібних, але багато в чому інших московських традицій. Згрубша, так само як колись язичницькі традиції заступалися християнськими. А що назви схожі (Масниці і Маслєніца) то особливо ніхто в деталі не спішить вдаватися. Зараз російська «Маслєніца» є добрим маркетинговим інструментом для кнайп та супермаркетів. Бо під цей весь шум можна трохи більше продати тематичних харчів і до них.
Див. також
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Масниця |
- Сирна седмиця
- Карнавал
- Рябий тиждень — тиждень перед Масницями
- Жирний четвер — аналогічна польська та німецька традиція
- Ужґавенес — аналогічна литовська традиція
Примітки
- Сапіга, 1993.
- Масниця // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- Масляниця [ 15 квітня 2021 у Wayback Machine.] «Українська Релігієзнавча Енциклопедія»
- Масляниця // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- Пуряєва Н. В. Словник церковно-обрядової термінології. — Львів : Свічадо, 2001. — 160 с. — .
- Великий тлумачний словник сучасної української мови (з дод. і допов.) / Уклад. і голов. ред. В.Т. Бусел. — К.; Ірпінь: ВТФ «Перун», 2005. — 1728 с.
- Юліан Катрій. М'ясопусна й Сиропусна неділі. Пізнай свій обряд. — Львів: Свічадо, 2004. — 472 с. ISВN 966-561-327-8
- Масниця з варениками чи Масляна з блінами, або як відбувається фальсифікація українських традицій?. оригіналу за 29 лютого 2020. Процитовано 29 лютого 2020. Юрій Пуківський // журнал «Локальна Історія».2019. № 2
- Ольга Хворостовська. Запусти, Пущення, Масниця, Масляна… «Львівська Поштa»
- Сиропусна Неділя – Неділя прощення. Що таке «сиропуст»? Українська Греко-Католицька Церква в Італії
- Чому Запусти, Масниці, Масляна, Колодій – не Маслєніца. І троха переписів. оригіналу за 29 лютого 2020. Процитовано 29 лютого 2020. Маріанна Душар «Пані Стефа» — 13 лютого 2018
- Дубровский, 1870.
- Васілевіч, 1992.
- Толстая, 2005, с. 298.
- В.Скуратівський
- О.Воропай
- Записано О. Воропаєм від селянина на Чернігівщині.
- Про “Сиропуст” й обряд взаємного прощення в Сиропусну неділю. Харківський Екзархат УГКЦ. о. Юліян Катрій, ЧСВВ. «Пізнай свій обряд». 22.02.2015. оригіналу за 27 березня 2018. Процитовано 24 березня 2018.
- С.Килимник
- Не Маслєніца, а Масниці й Колодій. оригіналу за 29 лютого 2020. Процитовано 29 лютого 2020. Світлана Чорна // Голос України — газета Верховної Ради України. — 14 лютого 2018
- Забуте свято на «Мамаєвій Слободі». оригіналу за 16 березня 2011. Процитовано 18 жовтня 2019.
Література
- Збірка «Українська минувшина»: ілюстрований етнографічний довідник. — Київ: Либідь, 1994.
- Воропай О. Звичаї нашого народу. — Харків: Фоліо, 2007.
- Васілевіч Ул. А. Беларускі народны каляндар // Паэзія беларускага земляробчага календара. Склад. Ліс А.С.. — Мінськ, 1992. — С. 554-612. (біл.)
- Дубровский Н. Масляница. — М. : Типография С. Селиванова, 1870. — 46 с. (рос.)
- о. Катрій Юліан, ЧСВВ. Пізнай свій обряд. — Л. : «Свічадо», 2004. — 472 с. — .
- Сапіга В. К. [1] — К. : Т-во «Знання України», 1993. — 112 с. — . з джерела 14 жовтня 2016
- Скуратівський В. Дідух — Свята українського народу. — Київ: Освіта, 1995.
- Килимник С. І. Український рік у народних звичаях в історичному освітленні. — Вінніпег, Торонто, 1962. — Т. 3. Весняний цикль. — 374 с.
Посилання
- М'ясниці Масляниця [ 15 квітня 2021 у Wayback Machine.] // Українська Релігієзнавча Енциклопедія
- Колодій [ 15 вересня 2020 у Wayback Machine.] // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1959. — Т. 3, кн. V : Літери К — Ком. — С. 680-681. — 1000 екз.
- Масниця // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Буенос-Айрес, 1960. — Т. 4, кн. VII : Літери Ле — Ме. — С. 928. — 1000 екз.
- Пущення // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1963. — Т. 6, кн. XII : Літери По — Риз. — С. 1540. — 1000 екз.
- Масляна, масляна, яка ти мала [ 11 вересня 2016 у Wayback Machine.] — Олександр Токар
- Пашник С. Д. «Колодка (Колодій)» [ 22 лютого 2022 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pro cerkovne svyatkuvannya div Sirna sedmicya Ma snicya ridshe Ma slyanicya Zapusti Pu shennya Siropu st Maslyana Kolodij Siropu snij tizhden Si rna nedilya Ba bske svyato Zaga lnicya tradicijne shidnoslov yanske zokrema j ukrayinske svyato sho vidznachayetsya protyagom tizhnya pered Velikim postom MasnicyaMasnicyaMasnicya Donechchina marka Ukrayini 2003Inshi nazviMaslyanicya Kolodij Zapusti Pushennya Zagovini Sirnij tizhdenMiscezagovini na Velikij pist persha zustrich vesni i provodi zimiKim svyatkuyetsyashi dni slov ya niTipnarodnijSvyatkuvannyanarodni gulyannyaTradiciyigotuyut vareniki hodyat u gosti priv yazuyut kolodki neodruzhenim parubkam Masnicya u VikishovishiZapit Kolodij perenapravlyaye syudi div takozh inshi znachennya Masnicya v Ukrayini Vsemirnaya illyustraciya 1896 Arhayichne svyato zakinchennya zimi i pochatku vesni vidome majzhe vsim yevropejskim narodam hocha j iz riznimi nazvami Hristiyanska cerkva priv yazala jogo do tizhnya naperedodni Velikogo postu Same tomu svyato ne maye chitko vstanovlenoyi dati v kalendari a zalezhit vid dati Velikodnya yaka yak vidomo ye zminnoyu Zazvichaj vona pripadaye na kinec lyutogo pochatok bereznya i zajmaye nibi promizhne misce mizh zimoyu ta vesnoyu Jogo vidznachennya polyagaye u provedenni guchnih svyatkuvan karnavaliv sered yakih najvidomishij Venecijskij karnaval z harakternimi maskami i rozkishnimi kostyumami Vlasne j same slovo karnaval pohodit vid latinskogo carnem vale m yaso proshaj U chehiv ce svyato nazivayetsya masopust chesk masopust u slovakiv fashiang slovac fasiangy u polyakiv ostatki pol ostatki u slovenciv pust sloven pust u bolgar sirni zagovezni u makedonciv pokladi u serbiv poklade u rosiyan maslenicya Na bilshij teritoriyi Ukrayini ce svyato vidome yak Masnicya v okremih regionah pobutuyut takozh taki nazvi yak Kolodij Zapusti Pushennya Zagovini Sirnij tizhden Centr shid i pivden svyatkuye Masnici yaki tezh nazivayut Kolodki chi Kolodiyem V pobuti vzhivayutsya she inshi nazvi Zagovini Nizhkovi zagovini napriklad Masnici ce te zh sho Masnij vin zhe Tlustij Zhirnij tizhden v bagatoh kulturah Zahidnishi regioni Ukrayini nazivayut cej tizhden Zapusti Zapust Siropust bo she mozhna yisti sir ta inshij nabil Cej tizhden vidomij najbilshe za obryadom Kolodiya yakij svyatkuvali po vsij Ukrayini Svyato aktivno vidznachalosya ne lishe v period yazichnictva a j pislya zaprovadzhennya hristiyanstva knyazem Volodimirom u 988 roci Najbilsh aktivnogo svyatkuvannya Masnicya nabula u IX XII stolittyah v chasi i na terenah Kiyivskoyi Rusi dzherelo Kolodij zbigavsya v chasi iz Siropusnim tizhnem ostannim tizhnem Masnici Ce ostannij naperedodni Velikogo postu tizhden koli mozhna bulo spravlyati vesillya Cej tizhden takozh nazivali Babskim tizhnem abo prosto Babskim a Kolodij vidpovidno Babskim svyatom Protyagom cogo tizhnya cholovikam nalezhalo sluhatisya zhinok i vitrimuvati yihni zbitkuvannya Hristiyanska cerkva dodala Masnicyu u svij kalendar prote svyato tak i ne nabulo hristiyanskogo zmistu Ale oskilki hristiyanstvo pochalo buti panivnoyu religiyeyu v Ukrayini to z chasom avtentichna data svyatkuvannya Masnici bula zabuta N Dubrovskij zauvazhuye sho bagato obryadiv ye chisto zimovimi i ne mozhut vidznachatisya navesni TradiciyiV obryadi nositi Kolodku chitko prostezhuyetsya elementi glibinnih rudimentiv zakonodavcyami buli ne choloviki a zhinoctvo source source source source source source source source Video zi svyatkuvannya Masnici v Hmelnickomu 2020 rik Obryad kolodki chi Kolodiya vidznachali naperedodni Velikogo postu ostannogo tizhnya m yasnic Ce buv vlasne zavershalnij termin koli she mozhna bulo spravlyati vesillya Shozhi tradiciyi ye u nashih susidiv Neodruzheni slovacki parubki tyagayut kolodku Foto do 1940 go roku Slov yanskij obryad peredbachav na Masnicyu divchatam i neodruzhenim hlopcyam priv yazuvati do nogi derev yanu kolodu na znak zasudzhennya abo pokarannya za te sho voni ne odruzhilisya v nalezhnij chas U cej tizhden starshi zhinki zhartoma karayut tih molodih parubkiv yaki protyagom roku ne znajshli sobi pari i ne odruzhilisya Takim buv zvichaj nashih Predkiv use zhive povinno buti v pari Tih hto ne znahodiv sobi divchini vvazhali prichinoyu porushennya garmoniyi ladu v prirodi Neodruzhenim parubkam chiplyali do nogi kolodku yaku vigotovlyali specialno dlya cogo obryadu obplitali yiyi strichkami kvitkami Cyu vidznaku parubok povinen buv volochiti za soboyu poki ne dast vidkupnogo tobto ne prigostit zhinok za taku chest yaku voni vlashtuvali dlya nogo Taki obryadi mali vihovne znachennya primushuvali zamislitis pro prodovzhennya rodu spriyali poshukam narechenoyi Zamizhni zhinki u ponedilok zranku zbirayutsya v korchmi kolodkuvati Odna z nih klade na stil nevelichke polino abo palicyu Kolodku Inshi berut po cherzi i vpovivayut yiyi shmatkami polotna potim znovu kladut na stil Ce znachit sho Kolodka narodilasya Kupuyut nalivki sidayut za stil navkolo kolodki p yut i pozdorovlyayut odna odnu z narodzhennyam Potim hodili po selu i priv yazuvali Kolodku tobto zagornute u polotno polince do nogi parubkam ta divchatam yaki ne skoristalisya z vesilnogo sezonu i ne pobralisya a takozh yihnim batkam sho dosi ne poshlyubili ditej Osoblivo zh tim yaki vidmovili narechenomu i svatam Zvisno sho nihto ne bazhav hoditi z takim sobi yarlikom a tomu odrazu zh davali zhinkam pevnij vidkup Nim mogli buti kolorovi strichki namisto abo zh nayidki gorilka i solodoshi Divchata tezh v yazhut Kolodku ale tilki parubkam i vzhe ne do nogi a do livoyi ruki Divocha Kolodka ozdoblena barvistimi strichkami ta paperovimi kvitami Parubki povinni platiti divchatam vikup za Kolodku grishmi abo podarunkami namistom strichkami shovkovoyu hustkoyu Babskij tizhdenV Ukrayini Masnici mayut svoyu yaskravo virazhenu individualnist Zokrema na Podilli hlopci prigoshali divchat gorilkoyu pivom solodoshami kupuvali zapivali Kolodku U podyaku za ce kozhna divchina vishivala perkalevu hustochku ozdoblyuyuchi yiyi kvitkami ta inicialami svogo obrancya ta daruvala jomu na Velikden povertala Kolodku Taki obryadi neridko zavershuvalisya ukladannyam shlyubu Golovnim pochastunkom na Masnicyu ye vareniki z sirom i smetanoyu pirogi z sirom nalisniki Golovnim napoyem nalivki i inshi trunki Golovnim miscem podiyi vistupaye shinok Svyato Kolodiya harakterne lishe dlya Ukrayini ta Bilorusi i syagaye svoyimi korenyami she gliboko dohristiyanskih chasiv Protyagom cilogo tizhnya paralelno z inshimi obryadami prohodilo korotke Kolodchine zhittya Shinok s Rudyakiv Pereyaslavskij povit Poltavska guberniya 1890 ti roki U ponedilok Kolodka narodzhuvalas u vivtorok hrestilasya u seredu spravlyali pohrestini u chetver pomirala u p yatnicyu Kolodku horonili a v subotu oplakuvali U nedilyu zh nastavala kulminaciya Kolodiya a zarazom i Kolodchinoyi doli Molodi zhinki volochili Kolodku Yak i molodici divchata v cej den p yut trunki i spivayut Ne puskaye mene mati Na vulicyu pogulyati A hoch pustit to prigrustit Idi donyu ne barisya U sinechki ta j vernisya Bo na dvori pist nastupaye A hto jogo proskache Toj Velikodnya ne pobache U chetver na comu tizhni gospodini zbirayutsya kompaniyami i specialno p yut ta gulyayut shob telyata vodilis Voni zh i ne pryadut na comu tizhni shob maslo ne girklo U p yatnicyu chastunok teshi Kolis v Ukrayini buv zvichaj dvichi na rik chastuvati teshu shob gorlo ne peresihalo Hto zhenivsya v osinni M yasnici toj urochisto viz teshu do sebe v gosti na drugij den Rizdvyanih Svyat yaksho dobra abo na tretij yaksho zla Hto zh ozhenivsya v rizdvyani M yasnici toj vozivsya z tesheyu v p yatnicyu na Masnicyu Razom z tesheyu zaproshuvalis she j inshi rodichi Chastuyuchi gostej zyat govoriv Pijte lyudi dobri po povnij charci haj u moyeyi teshi gorlo ne peresihaye natyak na svarlivist Nizhkovi zagoviniNa pershij den Zagalnici v ostannij tizhden M yasnic za starodavnim zvichayem gotuvavsya holodec zi svinyachih abo baranyachih nizhok tomu cej den she nazivavsya Nizhkovi zagovini To nepravda sho na nizhkovi zagovini ne mozhna piti gorilki bo zavushnicya bude Sho zh to za Maslyana bez pitva Vsi lyudi p yut i mi bulo vdoma p yemo a zavushnici u mene nikoli ne bulo She yak buv zhivij mij batko carstvo jomu nebesne bulo prijdemo z cerkvi posidayemo obidati a vin i kazhe Davaj sinu charki ta vip yemo shob use bulo gozhe a sho ne gozhe ne daj Bozhe Ponalivaye buvalo i mi vip yemo po pershij Pili vsi i mati moya i sestra i brat i gosti koli traplyalisya A yak zakusimo po pershij to tato pokladut lozhku na stil i kazhut Nu sinu pidnos she po sklyanci bo pislya odniyeyi ne obidayut grih Ya pidnesu a todi she j po tretij chetvertij A koli vzhe vip yemo po ostannij do varenikiv to tato zaspivayut buvalo Oj vip yemo rodino Shob nam zhito rodilo I zhitechko i oves I zibravsya rid uves Na Slobozhanshini hlopci ta divchata pislya vecheri na Nizhkovi zagovini zbirali zi stolu kistki vihodili na podvir ya stavali pid komoroyu i kidali kistkami u vorota Isnuye povir ya sho hto v cej vechir ne dokine vid komori do vorit svinyachoyu kistkoyu toj do Velikodnya ne dozhive Religijni osoblivostiVareniki tradicijnij pochastunok na svyato Pochinayetsya svyatkuvannya Masnici pered Velikim postom yakij trivaye 48 dniv do Velikodnya Siropusnij tizhden skladayetsya z troh chastin zustrich u ponedilok kulminacijna tochka abo perelom u i proshalna nedilya Praktika siropusnogo tizhnya i nedili duzhe davnya Pro neyi zgaduye vzhe aleksandrijskij patriarh Teofil 412 a pered tim ustanovlena M yasopusna sedmicya j nedilya Sinaksar na sirnu subotu kazhe sho na dumku dekogo siropusnij tizhden stav zakonom za greckogo cisarya Gerakliya 610 641 Toj shist lit voyuvav z perskim carem Hozroyem i dav obitnicyu sho koli vigraye vijnu to ne bude yisti m yasa cilij tizhden pered Velikim postom U subotu pered Siropusnoyu nedileyu svyata Cerkva shob dati nam priklad i zaohotiti do postu j pokuti vidznachaye pam yat usih svyatih muzhiv i zhinok sho vid najdavnishih chasiv proveli svoye zhittya u molitvi posti j pokuti Tut peredovsim idetsya pro tih hto protyagom vikiv zhiv zhittyam postu j pokuti chi to po monastiryah chi na pustini odincem Sirna Sedmicya zavershitsya Proshenoyu nedileyu Cogo dnya u cerkvi zdijsnyuyetsya chin proshennya koli duhovenstvo ta parafiyani vzayemno prosyat proshennya odne v odnogo shob vstupiti u Velikij pist z chistoyu dusheyu U davninu v monastiryah Shodu buv garnij zvichaj vidbuvati obryad vzayemnogo proshennya u Siropusnu nedilyu Cej obryad vikonuvavsya uvecheri pislya skoromnoyi vecheri Usi monahi v prisutnosti virnih prosili odin v odnogo proshennya za svoyi provini obij malisya i davali pocilunok miru Miryani takozh prosili odin v odnogo vzayemne proshennya Podekudi pri obryadi proshennya spivali stihiri Pashi Pasha svyashennaya nam dnes z yavilasya Ostannya stihira zakinchuyetsya zaklikom do vzayemnogo proshennya i drug druga obijmim Promovmo Brattya i tim sho nenavidyat nas prostim use Cej spiv stihir Pashi mav oznachati sho yak u dni Hristovogo Voskresinnya tak i teper na vstupi do Velikogo postu treba odin odnomu vse probachiti zadlya Hrista sho zadlya nas postiv terpiv i voskres Cej duzhe zvorushlivij obryad proshennya zberigavsya she v Kiyevo Pecherskij Lavri do chasu prihodu vladi komunistiv I tut usi monahi mali spochatku skoromnu peredpisnu vecheryu Potim usi na stoyateli j zvichajni monahi odyagalisya u monashi mantiyi ta jshli do cerkvi Usi nastoyateli Lavri vid najvishogo do najnizhchogo sta vali poryad poseredini cerkvi a vsya bratiya Lavri yakih kilkasot osib pidhodili do nastoyateliv padali na kolina odin pered odnim i zi slovami Prosti meni Otche chi Prosti meni Brate trikratno ciluvali odin odnogo A mitropolichij hor spivav pri tomu stihiru z Velikoyi vechirnoyi Siropusnoyi nedili Side Adam pryamo Raya i svoyu nagotu ridaya plakashe Pislya obryadu proshennya vsi movchki rozhodilisya Na Pushenni chi Sirnomu tizhni nemaye postu v seredu j p yatnicyu kozhen den mozhna vzhivati moloko yajcya i ribu ale m yasa vzhe ne yidyat U pravoslavnih hramah pochinayut zdijsnyuvati Velikopisni sluzhbi Obryadova yizhaHolodec zi svinyachih nizhok vareniki z sirom nalisniki sir kapusta z oliyeyu kapusnyak ogirki rozsil ogirkovij yayeshnya na masli sir zi smetanoyu rizni kashi borsh z riboyu lokshina na moloci ta inshi pisni stravi v rozuminni ne m yasni V Galichini ye tradiciyi pekti pampuhi i smazhiti hrusti verguni Ce ne ye duzhe poshirenim i viglyadaye na vpliv centralnoyevropejskoyi tradiciyi tlustogo chetverga chi vivtorka zalezhno vid krayini Pampuhi paczki ye duzhe populyarnimi v cej period v Polshi ta polskih diasporah SShA i Kanadi Ale haj tam yak sens ostannogo tizhnya pered postom v Ukrayini prigotuvati sebe do nogo duhovno i fizichno Yizha polegshuyetsya m yasa ne yimo she z poperednogo tizhnya Myasopust Tobto po suti ce spokijnij chas primirennya z soboyu i otochuyuchimi namagannya virishiti obrazi ochikuvannya postu Zakinchuyetsya Proshenoyu nedileyu Tlumachennya ukrayinskoyi tradiciyiNa dumku etnologa kandidata filologichnih nauk zaviduvachki naukovo doslidnogo viddilu innovacijnih tehnologij ta populyarizaciyi kulturi Ukrayinskogo centru kulturnih doslidzhen Valentini Teleucya Masnicya ce ukrayinske svyato na chest vesnyanogo probudzhennya prirodi odne z praslov yanskih svyat yake syagaye dobi Tripilskoyi kulturi Jogo v nas she nazivayut Kolodij Kolodka Sirna nedilya Pushennya Zagalnicya Za davnimi tradiciyami na Masnicyu varili vareniki Na kozackih zemlyah ce bula golovna ritualna strava Nedarma zh kozaki zhartuvali sho na Masnicyu j turki vareniki yidyat Tradiciya vipikannya mlinciv vprovadilisya u nas v radyanskij chas Za Radyanskogo Soyuzu na vsij jogo teritoriyi provodili odnakovi svyata shob tradiciyi etnosiv yaki vhodili do skladu imperiyi vidhodili na periferiyu i yih ne zgaduvali na dumku doktora filologichnih nauk zaviduvachki kafedri folkloristiki Institutu filologiyi Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka Oleni Ivanovski Slid znati chomu Maslyenica i Maslyana zvuchat majzhe odnakovo U Rosiyi bliny z grechanogo boroshna smazhili na roslinnij oliyi yaka tam nazivayetsya postnym maslom todi yak v ukrayinciv maslo ce produkt vigotovlenij z korov yachogo moloka Ta j sir na tih terenah ce tvorog tomu siropustna nedilya tam mala b nazivatisya tvorozhnopustna Nazvu obryadu v inshi zemli prinesli ukrayinski svyashenniki kotri stolittyami sluzhili daleko za mezhami ridnoyi krayini Folkloristi iz kozackogo selisha Mamayeva sloboda sho v malovnichomu kiyivskomu urochishi z yakogo bere pochatok richka Libid zaznachayut sho rosijska Maslyenica ce zovsim ne Masnici i Kolodij Svyata vidriznyayutsya ne lishe obryadovimi stravami muzichnim oformlennyam a j svoyeyu suttyu ta znachennyam Na Moskovshini de cimi dnyami provodzhali zimu pili bagato gorilki brazhki z blinami pominalnoyu yizheyu bo opudalo zimi spalyuvali vona pomirala Odnim z obov yazkovih atributiv svyata v nashih susidiv buli boyi stinka na stinku sho ne obhodilisya bez krovi I direktor skansenu Mamayeva sloboda Kostyantin Olijnik govorit sho Kolodij nichogo spilnogo z rosijskoyu Maslyaniceyu nemaye Rosijskij variant svyata s blinami shturmami kripastyej k toshi na blini z yavivsya v Ukrayini za pravlinnya Bryezhnyeva Veliki industrialni centri buli zaseleni lyudmi z pivnochi Uralu Prirodno sho voni hotili bachiti tut chastinu svoyeyi batkivshini Rosiyi Vidrodzhennya rosijskih tradicij vvazhalos prekrasnim yavishem V Kiyevi cya krasota z yavilasya na pochatku 1980 h u Golosiyivskomu parku robili oci blin mlinci nalivali gorilku V Ukrayini insha nazva svyata Kolodij prodovzhuye rozmovu fahivec z nematerialnoyi kulturnoyi spadshini Valentina Teleucya U pradavnomu rozuminni Kolodij ce malenkij Sonce Bozhich yakij pidris i nabravsya sili rozkruchuvati Sonyachne Kolo tobto stav Kolo Diyem Nashi predki vvazhali Kolodku simvolom prodovzhennya rodu Tozh svyato suprovodzhuvalosya obryadami pov yazanimi ne lishe z provodami zimi j zustrichchyu soncya a j takimi sho zaklikali do zagalnogo primirennya zlagodi i vseproshennya Nedarma v ukrayinciv ostannij den tizhnya nazivayetsya she j Proshenoyu nedileyu koli treba zabuvati vsi obrazi ta vsih proshati Cya tradiciya zbereglasya j donini A os tradiciya Kolodki koli pid chas narodnih gulyan divchata j parubki sho ne znajshli sobi paru a takozh yihni batki yaki ne odruzhili svoyih ditej na pokaru volochili priv yazanij do nogi shmatok dereva kolodku bula praktichno vtrachena v radyanskij chas Masnici za radyanskih chasiv namagalisya zrosijshiti vlashtovuyuchi tak zvani Russkie Maslenicy na dumku zhurnalistki vlasnici etnografichnoyi sadibi na Chernigivshini Viri Kulovoyi U nashomu seli v chasi mogo ditinstva u cej tizhden yak i velosya za davnih chasiv varili vareniki z riznoyu nachinkoyu u kogo sho v hati bulo bo zhili bidno A pro Russkuyu Maslenicu deyaki zapopadlivi kerivniki mistechok vlashtovuvali she j provodi Russkoj zimy ya diznalasya v studentski roki Pam yatayu dorogoyu z Chernigova do Kiyeva v Kozelci pobachila velichezni shiti z napisom Provody russkoj zimy yasna rich bula prosto shokovana Do chogo na Chernigivshini russkaya zima kudi yiyi provodzhati Vzhe potim zrozumila vse A todi divuvalasya tupoumstvu miscevoyi vladi Yak rozpovidaye providnij metodist Volinskogo oblasnogo centru narodnoyi tvorchosti Irina Hmilevska zavdyaki zusillyam folkloristiv ta etnologiv molodi sho ne curayetsya pradidivskih tradicij i zvichayiv svyato Kolodiya v yihnomu regioni rik za rokom vidnovlyuyetsya ta zbiraye dedali bilshe shanuvalnikiv i uchasnikiv Nastupnoyi nedili v ostannij den pered Velikodnim postom Sonce Bozhich zgukuye mistyan ta gostej Lucka do zamku Lyubarta de Kolo Dij z Velikoyu Bogineyu Matir yu Makosh Matir Kosha sho viznachala zhinochu dolyu cherez pisni tanci zharti j chastuvannya ladnatimut pari j vestimut yih do shlyubu shob ukrayinskij rid ne bidniv Na dumku naukovogo redaktora zhurnalu Lokalna Istoriya i etnografa svyata yake nazivayut Maslyana v ukrayinciv nikoli ne bulo Vono ne maye nichogo spilnogo z ukrayinskoyu kulturoyu Organizatori podibnih maslyanichnih zahodiv ignoruyut svidomo chi nesvidomo avtentichni ukrayinski tradiciyi cogo svyata yake maye svoyu nacionalnu specifiku suttyevo vidriznyayetsya vid rosijskogo Svoyu avtentichnu nazvu ce svyato maye v ukrayinciv Termin Maslyana ye pohidnoyu slovoformoyu vid rosijskoyi Maslyenici Same cyu nazvu agresivno nav yazuyut ukrayincyam zusibich imenuyuchi yiyi davnoslov yanskoyu Natomist ignoruyutsya vlasne ukrayinski nazvi svyata sered yakih najbilsh poshirenim zdavna bula Masnicya V okremih regionah pobutuvali takozh taki nazvi yak Kolodij Zapusti Pushennya Zagovini Sirnij tizhden Svyatkuvannya Masnici v bilshosti regioniv Ukrayini malo gromadskij harakter i peredbachalo vlashtuvannya guchnih zabav veseloshiv prigotuvannya i spozhivannya strav yaki na period postu stavali tabujovanimi tobto nasampered m yasnih ta molochnih Simvolichne znachennya ritualu nayidatisya pered postom u narodnij svidomosti malo na meti zabezpechennya dobrobutu dostatku i bagatstva Samobutni tradiciyi vidznachennya Masnici v ukrayinciv zberigalisya do seredini HH st Neodminnim atributom svyatkuvannya i najvazhlivishoyu stravoyu ye vareniki z sirom politi maslom ta smetanoyu Pochekajte vareniki prijde na vas Masnicya govorit ukrayinska narodna prikazka V toj chas u rosiyan stravoyu vidpovidnikom markerom svyata ye maslyenichniye blini u polyakiv smazheni ponchiki z povidlom u horvativ bulochki z nachinkoyu krafne Najvidomishim i najcikavishim elementom tradicijnoyi dlya ukrayinciv Masnici ye obryad kolodki Kolodkoyu nazivali derev yane polino yake priv yazuvali neodruzhenim parubkam simvolichno karayuchi yih za te sho voni vchasno tobto do pochatku postu ne odruzhilisya Vidkupitisya vid kolodki parubok mig lishe odnim sposobom vgostiti zhinok gorilkoyu abo zh dati groshej U zhartivlivij formi gromada osudzhuvala neodruzhenu molod zaohochuyuchi do prodovzhennya rodu Analogi cogo zvichayu u slov yanskomu sviti zustrichayemo v Sloveniyi Horvatiyi Bilorusi Natomist vin majzhe nevidomij rosiyanam She odnim arhayichnim obryadom ukrayinskoyi Masnici bulo pohovannya Kolodiya vidome u kilkoh lokalnih variantah V jogo osnovi rozigruvannya narodzhennya ta pohovannya derev yanoyi lyalki kolodki sho uosoblyuvalo znishennya obrazu zimi Natomist zvichaj vigotovlennya maslyenichnih opudal i yih spalyuvannya yavishe pritamanne dlya rosijskoyi tradiciyi i nichogo spilnogo z ukrayinskoyu narodnoyu kulturoyu nemaye U radyanskij chas vidznachennya Maslyanoyi yak svyata provodiv zimi za rosijskim scenariyem propaguvali derzhavni viddili kulturi v bagatoh ukrayinskih mistah Otozh ne divno sho nini mi znayemo zvichayi pivnichnogo susida krashe anizh svoyi vlasni yaki mayut samobutnij nacionalnij harakter ta kolorit Na poglyad vidomoyi kulinarki i blogerki Marianni Dushar vihodit te sho Maslyenicu z blinami a ne varenikami v popsovij formi nam zanesli za chasiv sovyetiv chi mozhe she j ranishe Jmovirno ce bula difuziya podibnih ale bagato v chomu inshih moskovskih tradicij Zgrubsha tak samo yak kolis yazichnicki tradiciyi zastupalisya hristiyanskimi A sho nazvi shozhi Masnici i Maslyenica to osoblivo nihto v detali ne spishit vdavatisya Zaraz rosijska Maslyenica ye dobrim marketingovim instrumentom dlya knajp ta supermarketiv Bo pid cej ves shum mozhna trohi bilshe prodati tematichnih harchiv i do nih Div takozhVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu MasnicyaSirna sedmicya Karnaval Ryabij tizhden tizhden pered Masnicyami Zhirnij chetver analogichna polska ta nimecka tradiciya Uzhgavenes analogichna litovska tradiciyaPrimitkiSapiga 1993 Masnicya Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 Maslyanicya 15 kvitnya 2021 u Wayback Machine Ukrayinska Religiyeznavcha Enciklopediya Maslyanicya Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 Puryayeva N V Slovnik cerkovno obryadovoyi terminologiyi Lviv Svichado 2001 160 s ISBN 996 561 228 X Velikij tlumachnij slovnik suchasnoyi ukrayinskoyi movi z dod i dopov Uklad i golov red V T Busel K Irpin VTF Perun 2005 1728 s ISBN 966 569 013 2 Yulian Katrij M yasopusna j Siropusna nedili Piznaj svij obryad Lviv Svichado 2004 472 s ISVN 966 561 327 8 Masnicya z varenikami chi Maslyana z blinami abo yak vidbuvayetsya falsifikaciya ukrayinskih tradicij originalu za 29 lyutogo 2020 Procitovano 29 lyutogo 2020 Yurij Pukivskij zhurnal Lokalna Istoriya 2019 2 Olga Hvorostovska Zapusti Pushennya Masnicya Maslyana Lvivska Poshta Siropusna Nedilya Nedilya proshennya Sho take siropust Ukrayinska Greko Katolicka Cerkva v Italiyi Chomu Zapusti Masnici Maslyana Kolodij ne Maslyenica I troha perepisiv originalu za 29 lyutogo 2020 Procitovano 29 lyutogo 2020 Marianna Dushar Pani Stefa 13 lyutogo 2018 Dubrovskij 1870 Vasilevich 1992 Tolstaya 2005 s 298 V Skurativskij O Voropaj Zapisano O Voropayem vid selyanina na Chernigivshini Pro Siropust j obryad vzayemnogo proshennya v Siropusnu nedilyu Harkivskij Ekzarhat UGKC o Yuliyan Katrij ChSVV Piznaj svij obryad 22 02 2015 originalu za 27 bereznya 2018 Procitovano 24 bereznya 2018 S Kilimnik Ne Maslyenica a Masnici j Kolodij originalu za 29 lyutogo 2020 Procitovano 29 lyutogo 2020 Svitlana Chorna Golos Ukrayini gazeta Verhovnoyi Radi Ukrayini 14 lyutogo 2018 Zabute svyato na Mamayevij Slobodi originalu za 16 bereznya 2011 Procitovano 18 zhovtnya 2019 LiteraturaZbirka Ukrayinska minuvshina ilyustrovanij etnografichnij dovidnik Kiyiv Libid 1994 Voropaj O Zvichayi nashogo narodu Harkiv Folio 2007 Vasilevich Ul A Belaruski narodny kalyandar Paeziya belaruskaga zemlyarobchaga kalendara Sklad Lis A S Minsk 1992 S 554 612 bil Dubrovskij N Maslyanica M Tipografiya S Selivanova 1870 46 s ros o Katrij Yulian ChSVV Piznaj svij obryad L Svichado 2004 472 s ISBN 966 561 327 8 Sapiga V K 1 K T vo Znannya Ukrayini 1993 112 s ISBN 5 7770 0582 9 z dzherela 14 zhovtnya 2016 Skurativskij V Diduh Svyata ukrayinskogo narodu Kiyiv Osvita 1995 Kilimnik S I Ukrayinskij rik u narodnih zvichayah v istorichnomu osvitlenni Vinnipeg Toronto 1962 T 3 Vesnyanij cikl 374 s PosilannyaM yasnici Maslyanicya 15 kvitnya 2021 u Wayback Machine Ukrayinska Religiyeznavcha Enciklopediya Kolodij 15 veresnya 2020 u Wayback Machine Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1959 T 3 kn V Literi K Kom S 680 681 1000 ekz Masnicya Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Buenos Ajres 1960 T 4 kn VII Literi Le Me S 928 1000 ekz Pushennya Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1963 T 6 kn XII Literi Po Riz S 1540 1000 ekz Maslyana maslyana yaka ti mala 11 veresnya 2016 u Wayback Machine Oleksandr Tokar Pashnik S D Kolodka Kolodij 22 lyutogo 2022 u Wayback Machine