Бізо́н європе́йський, або зубр (Bison bonasus) — європейський вид роду бізонів (Bison) родини бикових (Bovidae).
Зубр Період існування: пізній плейстоцен — наш час | |
---|---|
![]() | |
Біологічна класифікація | |
Царство: | Тварини (Animalia) |
Тип: | Хордові (Chordata) |
Клада: | Синапсиди (Synapsida) |
Клас: | Ссавці (Mammalia) |
Ряд: | Парнокопитні (Artiodactyla) |
Родина: | Бикові (Bovidae) |
Підродина: | Бикові (Bovinae) |
Рід: | Бик (Bos) |
Вид: | Зубр (B. bonasus) |
Біноміальна назва | |
Bos bonasus | |
![]() | |
Ареали в голоцен та історичний час двох європейських видів зубрів (Bison bonasus та ) Поширення в голоцені (лише B. priscus) Поширення в історичний час (B. bonasus в Високому середньовіччі) Популяції B. bonasus в XX столітті |
Походження слова «зубр»
Українське «зубр» та давньоруське «ЗУБРЪ» походять від праслов'янського *zǫbrъ (того ж походження, за найпоширенішою версією, й слово ). Подібно звучать назви тварини у білоруській (зубр, зубар), сербській (зубар/zubar), словенській (zober), словацькій (zubor), чеській та верхньолужицькій мовах (zubr). Польське żubr, ймовірне, запозичення зі східнослов'янських мов: у разі питомо польського походження було б *żąbr. Праслов'янське *zǫbrъ порівнюється з литовським stum̃bras, латиськими stumrs, sumbrs, sũbrs, прусським wissambris, але походження його досі неясне. За одною з думок, споріднене прусське слово wissambris вважається архаїчнішим і зіставляється з давньоверхньонімецьким wisunt та давньоісландським visundr («зубр»), а початкове «st-» литовського та латиських слів пояснюється впливом лит. stémbia («він упирається») або stùmti («пхати», «штовхати», як і латис. stumt). У цьому разі припускається балтійське походження слов'янського слова. Друга версія порівнює *zǫbrъ з давньоіндійським jambālas («болото», «твань»), тлумачачи назву як «болотна тварина». Згідно з третьою версією, *zǫbrъ утворене від праслов'янського *zǫbъ («зуб», первісно — «гострий предмет»), що пов'язане з гострими рогами зубра.
Родинні стосунки
Близький до бізона американського, з яким входить до одного роду. Обидва види можуть без обмежень схрещуватися, з цієї причини їх іноді розглядають як один вид.
Опис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek16TDBWMWNtOXdaV0Z1UW1semIyNU1lV1F6TG5CdVp5OHlNakJ3ZUMxRmRYSnZjR1ZoYmtKcGMyOXVUSGxrTXk1d2JtYz0ucG5n.png)
Зубр це великий і могутній бик. Його біловезький підвид вважається найбільшим серед усього роду Bison. Маса сучасних дорослих самців біловезького підвиду досягає 850 кілограмів, кавказького 700. Довжина тулуба 3 метри чи навіть більше, висота в плечах від 1,6 до 2 метрів. Дані про звичний для них ріст у 2 метри і масу до 1 тонни, що зустрічаються в енциклопедіях та довідниках, ґрунтуються на обмірах тварин у XIX — першій половині-середині XX століття. Сучасні зубри дещо здрібнішали й поступаються за розмірами як своїм предкам (і їхнім опудалам) так і сучасним американським бізонам атабаським (підвид американських бізонів).
Передня частина тіла в зубра краще розвинена — вона значно масивніша, вища та ширша від задньої, загривок та перед спини видається горбом. Живіт підібраний і не провисає. Голова тварини масивна, вкорочена, з широким, опуклим лобом, нахилена донизу. Роги в зубра невеликі та чорні, округлі, опуклі направлені вигином назовні (в сторони), а кінчиками догори. Вуха короткі й широкі густо зарослі шерстю. Очі маленькі й широко розставлені. Шия могутня, товста, без притаманного для багатьох биків відвислого підгрудку. Ноги в зубра дужі, товсті, водночас передні значно коротші задніх. Копита великі, опуклі, є також маленькі бокові копитця, які не досягають землі (рудименти). Хвіст у зубрів досить короткий з густою волосяною китицею на кінчику.
Крім рогів та копит, зубр вкритий густою шерстю і лише середина верхньої губи та передній край ніздрів голі. Спереду тулуба та на грудях шерсть довга і схожа на гриву, а на горлі та підборідді на бороду. Голова та лоб вкриті кучерявою шерстю. Ззаду шерсть коротка, що особливо впадає у вічі порівняно з довгою шерстю спереду, тож часом складається помилкове враження ніби задня частина в зубра гола, але це не так — уся шкіра в зубра вкрита шерстю.
Корови менші за биків на зріст, мають тонші та гладкіші роги. Шерсть на голові та шиї, а також борода менші ніж у самців. Зубренята відрізняються від домашніх телят великими головами, високим горбатим загривком та бородою, яка звішується з нижньої частини мордочки. Шерсть в молодих зубрів коротша, ніж у дорослих.
Літнє забарвлення зубра каштаново-буре. Голова помітно темніша за тулуб. Борода чорна, грива світло-каштанова. Зимове забарвлення темніше, окрім того, зимова шерсть довша, густіша та кучерявіша від літньої. Хвіст взимку також волохатіший.
Весняне линяння відбувається у середині травня — червні, водночас до червня стара шерсть вилазить настільки, що зубри здалеку здаються голими. У вересні шерсть коротка, але підшерсток такий густий, що крізь нього не видно шкіру. До зими шерсть видовжується, особливо в передній частині тіла й на головах у самців. Шерсть на холці зубрів стирчить догори, тому тварини здаються набагато вищими.
Наявність зубрів у певній місцевості можна побачити за їхніми слідами та послідом, а також за об'їденою папороттю — у східноєвропейських лісах і на Кавказі нині немає інших тварин, які б їли папороть. Послід зубрів дуже схожий на коров'ячий.
Поширення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0wTDBKcGMyOXVRbTl1WVhOMWMwbFZRMDR1YzNabkx6SXlNSEI0TFVKcGMyOXVRbTl1WVhOMWMwbFZRMDR1YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Попередником сучасного зубра був степовий первісний зубр, якого археологи часто помилково називають бізоном. Справжні, або європейські, зубри з'являються в європейському викопному літописі лише в останні 11,7 тисяч років, в голоцені, коли степові зубри разом з рештою плейстоценової фауни зникають. Зубр був поширений у давнину в лісах Європи, в Україні зник в XVI–XVII ст. За «Червоною книгою України» (2009)[3] [ 8 грудня 2010 у Wayback Machine.], «Історичний ареал виду від Піренеїв до Зах. Сибіру, Англія і пд. Скандинавія».
В часи Русі зубр був звичайним у лісах. Його від самого початку цього звіра не відрізняли від існуючого поряд іншого дикого бика – тура. І зубрів і турів називали турами. Зокрема М.В.Шарлемань пише, що слово тур, переважно як додаток до імені князя 5 разів загадується у «Слові о полку Ігоревім» – пам’ятці давньоруської літератури ХІІ ст. Він вказує, що під цією назвою значилися як власне тур так і зубр. Назва «зубр» в наших давньоруських джерелах не зустрічається. Проте самі зубри звичайно були. Стосовно цього, цікавий такий випадок. Коли візантійський нащадок трону Андронік Комнен приїхав 1154 року (за іншими відомостями в 1165 р.) до князя Ярослава Осьмомисла, цей князь разом з великим київським князем та іншими князями влаштували для свого гостя полювання на «турів». Водночас, візантійський історик з цього приводу написав, що Андронік під час свого перебування на Русі, вбивав «зумпров» – звірів багаточисельних у згаданій країні і розміром більших ніж ведмідь чи леопард.
М.В. Шарлемань вважав, що справжні тури на Русі зникли рано. Тож їхня назва була перенесена на зубрів. Зубри ж на Русі водилися ще у XVІ ст. Мандрівник Г. Шедель в власній праці «Про Сарматію, регіон Європи», у XV ст. пише:
«Це правда, що в тих місцях, які частково лежать на півночі, водяться зубри. Вони гладкі, неприборкані та надзвичайно люті. Зубри ненавидять людській рід, бо багато хто з них (людей) харчується ними. Шкура у них лимонного кольору. Спереду вони мають розлогі та показні роги, які допомагають їм у бійках та повсякденному житті».
Г. Боплан в «Описі України» згадує так званих степових буйволів, які водилися ближче до кордону з Московією. Зважаючи на те, що тур на той час на території України вже зник, мова, напевне, йде про зубра. Про «турів» згадує і Д. І. Яворницький описуючи природні скарби Запоріжжя. В цьому випадку мова також напевне йде по зубрів.
Перші спроби охорони зубра були викликані винятково його мисливською цінністю і мають давні правові звичаї. Ще в ХІІІ ст. князь Володимир Волинський взяв під охорону Біловезьку пущу для охорони зубрів. Польський король Сигізмунд І лише повторив цей наказ 1538 року. Зубрів брав під охорону також Литовський статут 1529 року. В ньому був наявний 9 розділ, що називався «Про лови, пущі, про бортні дерева, про озера, про боброві гони, про хмільники, про соколині гнізда». Цим статутом за вбивство зубра винний мав сплатити дванадцять рублів грошей. Окрім того в деяких випадках, за вбивство звіра в пущі, винного очікувала смертна кара. Охоронявся зубр також, і зведенням законів Саксонського зерцала, що діяв на частині земель України в XVII-XVIII ст. згідно з яким, за вбивство зубра накладався штраф 12 рублів.
Викопні знахідки цього звіра досить рідкісні. Проте це, імовірно, пов'язано більше з малим обсягом досліджень ніж рідкісністю виду. Зокрема, кістки зубра відомі з розкопок у Меджибізькій фортеці.
Зубр завдяки розмірам був дуже зручним та вигідним предметом полювання, тож наприкінці XIX - на початку ХХ століття вціліло лише дві природні популяції — у Біловезькій пущі та на Північному Кавказі у верхів'ях річок Лаби та Білої. В Біловезькій пущі наприкінці XIX століття жило до 1700 голів — тварин охороняли і час від часу, влаштовували царські полювання. Саме з мисливською метою зубрів привезли також до Криму та до Гатчини. Часте полювання зменшило біловезьку популяцію до 737 особин станом на 1914 рік. Перша світова війна та пов'язане з нею браконьєрство призвели до катастрофічного скорочення поголів'я. 1917 року, у Пущі залишилося 168 зубрів, а в 1918 лише 76. Частину тварин було вивезено до Німеччини. В лютому 1919 року був вбитий останній вільний біловезький зубр. Приблизно тоді ж загинули невеликі популяції в Криму та Гатчині. Внаслідок громадянської війни припинилася охорона зубрів і на Кавказі. Бракон'єри винищили основну популяцію до 1924 року, а 1926 року бачили останніх особин. Кавказький підвид зубра було знищено.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRqTDBNeE1UQXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVU14TVRBdWFuQm4uanBn.jpg)
Така велика та гарна тварина як зубр привертала до себе увагу, тож з'явився задум відродити цих тварин. У 1923 році виникло . Було здійснено облік усіх зубрів, що залишалися у зоопарках світу — було віднайдено 53 особини. До 1938 року чисельність зубрів збільшилася до 97 — 43 биків та 54 корів, до того ж лише один зубр, був народжений на волі 1913 року у Біловезькій Пущі. Зубр став одним з перших видів, який зберігся у зоопарках після винищення в природі. Великого удару зубрам завдала Друга світова війна, коли загинуло біля половини всього стада і лише по її закінченні, кількість зубрів почала поступово зростати. Спершу зубрів випустили на волю у Біловезькій Пущі, як в польській, так і в білоруській (тоді ще радянській) її частині. Пізніше в міру збільшення поголів'я, зубрів випустили і в інших місцевостях. Загалом можна сказати, що біловезький підвид зубра було врятовано.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV3TDFBbFF6UWxPRE5rZFhKbFlWOUViMjF1WldGell5VkROQ1U0TTE4dFgzcHBiV0p5ZFY4dFh6QXhMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFRSlVNMEpUZ3paSFZ5WldGZlJHOXRibVZoYzJNbFF6UWxPRE5mTFY5NmFXMWljblZmTFY4d01TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
По-іншому склалася доля кавказького підвиду. Чистокровних кавказьких зубрів після винищення природної популяції не збереглося. Щоправда, в деяких зоопарках були тварини з домішкою крові кавказького зубра — гібриди з біловезькими зубрами чи американськими бізонами. 1940 року, розпочалася робота з відновлення кавказького зубра методом та селекції завдяки . Тварини загинули під час Другої світової війни, тож первісний підвид кавказького зубра було втрачено. Однак у другій половині XX століття було вирішено відновити кавказьку популяцію — було створене стадо з зубрів та зубробізонів, яких випустили в деякі заповідники на Північному Кавказі. З часом, прямо-таки за кілька поколінь, ці тварини, в яких майже не було крові кавказьких зубрів, почали дуже нагадувати підвид, який тут колись жив. Вони помітно змінилися морфологічно, а ще більше змінилася їхня поведінка. Отож, хоч за походження, популяція сучасних кавказьких зубрів не є спадкоємицею історичної, але морфологічно та поведінково схожа на неї.
В Україні на початок 1990-х років утримувалися 10 популяцій у Волинській, Київській, Чернігівській, Сумській, Львівській, Івано-Франківській, Чернівецькій та Вінницькій областях. Хоча вид має статус «Зниклий у природі», за тим же виданням виходить, що «Зараз зубр зберігся скрізь, крім Чернігівської області».
Популяція була відтворена на основі тварин, які збереглися на першу половину XX ст. у зоологічних парках і приватних угіддях. В Україні вид розселяють, починаючи з 1965 року. Вже 1988 року, в Україні на волі налічувалося близько 440 особин: у Волинській, Київській, Чернігівській, Сумській, Львівській, Івано-Франківській, Чернівецькій та Вінницькій областях. Перебуває в лісах з вирубками, луками та болотами. Тримається невеликими стадами — до 50 особин.
В Україні, станом на 2023 рік, найбільше стадо диких зубрів біловезького підвиду мешкає на землях Бродівського лісового фонду в Львівській області. Диких зубрів завезли на Львівщину ще в 80-х роках минулого століття з Литви в чисельності 12 особин. Наразі, за нещодавніми підрахунками лісівників, їх налічується — 114 особин.
Підвиди
Оскільки біловезький та кавказький зубри помітно відрізняються морфологічно, то їх розподіляють на два підвиди.
- Біловезький підвид (лат. Bison bonasus bonasus (L.)) більший, висота дорослих самців в плечах досягає 185–200 сантиметрів. Має видовжені копита довжина яких на передніх ногах дорослого бика 9-10,5 сантиметрів, на задніх 10-11,5 сантиметрів. Довжина бокових копитець на передніх ногах 4-5,5 сантиметрів, на задніх 4-5,5 сантиметрів. Волосяний покрив прямий, або часом слабозакручений на боках та в області тазу. Довжина бороди дорослого самця 37-40 сантиметрів, а волосся на нижній стороні шиї 18-25 сантиметрів. Забарвлення біловезького зубра відносно світле — сірувато-буре з охристим відтінком.
- (лат. Bison bonasus caucasicus) був легший, стрункіший та тонконогіший. Розміри менші — зріст дорослого бика в плечах близько 160 сантиметрів. Копита короткі, високі та заокруглені. Довжина передніх 7-8,5 сантиметрів, задніх 7,5-9 сантиметрів. Довжина бокових копитець, як передніх, так і задніх, 2,5-3,5 сантиметри. Шерсть дуже кучерява, на тілі закрутанці маленькі, на голові та шиї великі. Борода в кавказького зубра значно коротша, ніж в біловезького і не перевищує 25 сантиметрів, волосся на нижній стороні шиї до 15 сантиметрів. Забарвлення темніше ніж у біловежця, коричнево-буре з шоколадним відтінком. Дотепер чистокровні особини кавказького зубра не збереглися, лише в неволі є особини з домішкою крові цього підвиду. Теперішні кавказькі зубри є наново створеною популяцією з зубрів та . Однак дуже цікавим є те, що за кілька поколінь ця популяція зазнала суттєвих морфологічних змін і зараз за своїм виглядом та поведінкою дуже нагадує зниклих ще 1926 року, справжніх кавказьких зубрів.
Ареал
Зубри історично мешканці дорослих змішаних лісів, водночас біловезька популяція мешкала в рівнинних, а кавказька у гірських лісах. Зазвичай, зубри обирають собі певну ділянку, переважно біля річки, на якій і пасуться. В разі нестачі корму тварини шукають собі нових ділянок. Болотистих місцин зубри уникають і відвідують їх лише в посуху коли навіть такі ділянки підсихають. В давнину, коли в європейських лісах ще жили тури, ці два види биків ділили між собою екологічні ніші — тури жили у вологих та болотистих низинах, а зубри у сухих лісах. Навесні зубри тримаються біля річок, а з початком літа переходять пастися у глибину лісу. В найбільшу спеку ховаються в найгустіших тінистих заростях. Від кусючих комах тварини рятуються в сухих місцях та в місцинах де ліси продуваються вітром.
Біловезькі зубри жили переважно у листяних лісах, кавказькі - в ялицевих з домішками буку, в'язу, грабу та інших листяних порід. Паслися вони здебільшого на галявинах та схилах балок, але водночас віддаючи перевагу найрівнішим ділянкам. Влітку кавказькі зубри піднімалися до верхньої межі лісів де було чимало корму, а самі тварини не страждали від спеки та докучливих комах.
Спосіб життя
Охота в зубрів відбувається наприкінці літа й на початку осені — в серпні-вересні. В сезон розмноження бики риють копитами землю, труться об дерева, б'ються між собою, але при цьому на відміну від домашньої худоби не ревуть. Як і в людей вагітність триває 9 місяців, тож пологи припадають на кінець квітня - травень. В корови народжується одне зубренятко яке вона рік вигодовує молоком, але дитинча не покидає матір протягом двох років, хоч на другий вже харчується самостійно. Статевої зрілості зубри досягають у шестирічному віці, іноді раніше. Охота в самиць трапляється раз на 3 роки.
Влітку зубри харчуються переважно травою і значно менше корою дерев, взимку їдять багато гілочок та кори, а часом можуть навіть їсти хвою. В наших широтах зубр — єдина тварина, що часто їсть папороть.
Більшу частину дня зубри сплять чи дрімають, хоч зрідка можуть пастися і вдень, але зазвичай на пашу чи до водопою вони йдуть звечора за три-чотири години до заходу сонця.
Історично зубри стадні тварини — навіть старі самці зазвичай трималися маленькими ватагами, а звичайними були стада в 6-8 та більше голів. В Біловезькій пущі траплялися стада до 50-60 голів, на Кавказі таких великих не було. Зараз зазвичай, популяції в заповідниках невеликі, що відбивається на розмірі гуртів, які утворюють тварини. Зазвичай стадо зубрів складається з корів, їхніх телят та молодих бичків 2-3 років. Дорослі самці тримаються окремо.
На відміну від домашніх корів зубри мовчазні тварини, мукають вони лише зрідка і дуже тихо — їх не чути вже за кілька десятків кроків.
До інших тварин, зубри ставляться вороже — особливо до інших великих травоїдних. В Біловезькій пущі біля годівниць зубрів знаходили трупи вбитих ними коней, лосів та оленів. Людей зубри зазвичай уникають, якщо людина підходить дуже близько, то можуть погрожувати — метеляти головою, наставляти роги, злостиво сопіти. Нападають на людей украй рідко.
Природними ворогами зубрів є ведмеді, вовки, леопарди (на Кавказі) та рисі. Жодна з цих тварин на одинці, не становить загрози для дорослого зубра, однак вони можуть полювати на молодь, а зграя вовків часом небезпечна навіть дорослим особинам.
Цікавою особливістю зубрів є те, що ці масивні тварини чудово стрибають.
Полювання та охорона
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZrTDBac1pXbHpZMmhsZUhSeVlXdDBYekF3TURJM056UmZiUzVxY0djdk1qSXdjSGd0Um14bGFYTmphR1Y0ZEhKaGEzUmZNREF3TWpjM05GOXRMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Зубри були доведені до стану видів під загрозою зникнення через надмірний і некерований промисел. У більшості країн зникнення зубра відбулося протягом 17-19 століть, і остаточно вид був донищений у багатьох місцях під час першої світової війни. Таке становище вимагало заходів з охорони виду, разом із забороною полювання, заходи з відновлення втрачених популяцій, створення заповідних ділянок в місцях поселення цих биків.
Завдяки заходам, що запроваджуються, кількість зубрів у світі та в Україні поступово відновлюється. Зокрема, з 1965 р. їхня чисельність збільшилась на 350 голів.
Вид має кілька незалежних охоронних категорій. Він занесений до:
- Червоної книги України (постійно, починаючи з 1980 року),
- Червоної книги МСОП (постійно),
- Європейського Червоного списку (1991).
Ці статуси охорони не допомагають зубрам виживати. Зокрема, в Україні зубр став поширеним об'єктом полювання серед політиків та депутатів усіх рівнів, а також просто багатіїв. Через це чисельність виду знову стрімко скорочується. За останні 20 років зубр зник у багатьох місцях, де раніше його було відновлено.
Полювання на зубрів у багатьох країнах заборонено або обмежено. Це пов'язано з незначною стрімкістю розмноження тварин та дуже великим попитом на них як мисливських особин. Полювання на них дозволено лише у деяких країнах, наприклад у Білорусі, де популяцію цієї твоарини штучно розподілено на дві категорії. На зубрів другої категорії можна полювати попри охоронний статус виду в цілому. В низці країн дозволене полювання, проводиться в рамках так званого селекційного відстрілу. Як наголошують, кошти від відстрілу начебто йдуть на охорону зубрових стад. Проте досвід України показує, що такі полювання можуть переслідувати винятково мету отримання прибутку, завдяки корисливому використанню популяції зубрів.
Слід продовжувати розселення, створюючи невеликі, по 25-50 голів, стада, переважно, на великих за площею природно-заповідних територіях.
Комерційний відстріл зубрів в 1990-х — початку 2000-х років в Україні
Різкому скороченню поголів'я зубрів в Україні в перші роки незалежності сприяло не тільки браконьєрство, а й відкриття державними чиновниками дозволеного комерційного полювання на зубрів. У 1991 р. Мінприродою України було затверджено «Положення про порядок обліку, паспортизації та видачі дозволів на переселення, добування (вилов, відстріл) з метою селекції зубрів», яке дозволяло проводити комерційний відстріл зубрів під виглядом селекційного відстрілу. Подібне полювання дозволялося не тільки громадянам України, але й іноземним мисливцям. На отримані в результаті комерційного полювання на зубрів доходи (планувалося відстрілювати тільки старих самців), передбачалося відкрити Фонд охорони зубрів. Проте Фонд так і не був створений, а комерційне полювання на зубрів перетворилося на справжнісіньке їх винищення; дозволи на селекційний відстріл зубрів видавалися Мінприродою України десятками при схваленні Національної комісії з Червоної книги України. У деяких областях України їх легально відстрілювали по 20 голів на рік. У підсумку, якщо в 1992 р. зубрів в Україні налічувалося 664 (за іншими даними — 685), то в 1995 р. — вже 659 голів, у 2002 р. — 325 голів, у 2005 р. — 303 зубри, 2007 року — 255 зубрів.
Громадська кампанія на захист зубрів в Україні
На захист українських зубрів низкою громадських екологічних організацій України (Київським еколого-культурним центром, Екоправо-Київ, Дружиною охорони природи «Зелене майбутнє», Партією зелених України, волинською організацією «Зубр») було розпочато рух, головною метою якого було визнання незаконним і скасування «Положення про порядок обліку, паспортизації та видачі дозволів на переселення, добування (вилов, відстріл) з метою селекції зубрів». Для цього організовувалися пресконференції для ЗМІ, подано позови до суду і скарги в Генеральну прокуратуру України. Генеральна прокуратура України провела прокурорську перевірку, визнала дане Положення незаконним і домоглася від Мінприроди України його скасування. Київський еколого-культурний центр і Екоправо-Київ подали позов до суду на Державний комітет лісового господарства України і виграли суд. Окружний адміністративний суд Києва визнав комерційні ціни на відстріл зубрів незаконними і завдяки цьому, Державний комітет лісового господарства України був змушений їх скасувати. Комерційне полювання на зубрів в Україні було припинено. Разом з цим, екологи провели власний облік чисельності вільноживучих українських зубрів і довели, що їхня справжня чисельність, майже вдвічі менше заявленої, яку вказують лісники. Заради проповідування охорони зубра 2009 року, був проведений Рік зубра.
Зубри і браконьєри
В Україні та суміжних країнах, зубри наражені на вплив браконьєрів. Через великі ризики браконьєрства, великі розцінки на незаконні полювання та значні штрафи у разі виявлення недостач, господарства не зацікавлені в участі у програмах зі збереження зубра. Окрім того серед самих мисливців трапляються браконьєри. Полювання на інших тварин також постійно непокоїть зубрів. З огляду на це, першочерговим завданням для охорони зубра, має стати розширення одиниць природно-заповідного фонду, де полювання на них заборонено.
Випадки браконьєрства на зубра в Україні майже ніколи не розслідуються, хоча цього вимагають і природоохоронні організації, і зоологи. Упродовж багатьох останніх років зубрів винищували під виглядом , що дозволявся в Україні з 2001 року і який не застосовують для жодного іншого виду ссавців. Це була особлива витончена форма браконьєрства, коли під таким приводом організовувалися полювання для сановитих і багатих осіб. Тепер такий звичай припинено.
Щорічно від рук браконьєрів в Україні гине до 30 зубрів. А народжуються й доживають до продуктивного віку, близько 20 особин. За сучасного рівня браконьєрства, зубри повністю зникнуть до 2025 року. У відкритому листі до браконьєрів, природоохоронці 2008 року писали: «Шановні браконьєри, всі наші листи на захист зубрів до Мінприроди, Держкомлісгоспу, Прем'єр-міністрові й Президентові України, залишилися без уваги. Цих державних діячів не цікавить захист неповторної тварини. Через це в нас залишається лише остання розпачлива надія просити вас, шановні браконьєри, хоча б тимчасово припинити винищувати зубрів, дати їм можливість розмножитися». До «Червоної книги України» (2009) зубра внесено як винищений браконьєрами вид з категорією «Зниклий у природі». Причиною зникнення виду вказано: «браконьєрство і недбале ведення мисливського господарства».
Водночас надієвішим способом боротби з баконьєрством в місцях поширення зубра, є вичищення об'єктів ПЗФ від незаконно встановлених у них мисливських вишок, припинення незаконних полювань тут.
Альтерантивне полюванню отримання прибутку зі стад зубрів
Зубр надзвичайно приваблива велика тварина, яка будить повагу та інтерес в звичайної людини. Саме на цьому засновано використання стад зубрів заради отримання прибутку від влаштування спостережень за ними, фотопленерів чи дитячих екскурсій. У Польщі, відвідини Бліовезької пущі, обов'язково супроводжуються огляданням зубрів, яких утримують в особливих вольєрах. В умовах України, велику популярність мають фотопленери та оглядання зубрів взимку в місцях підгодівлі.
Факти про життя зубрів
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU0TDFwMVluSmZRbEJPWHpBeUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMWFkV0p5WDBKUVRsOHdNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
- Довжина тулуба — 3 м
- Висота у холці — 2 м
- Висота у крупі — 1,6 м
- Маса — 1 тонна
- Тривалість життя — 23-25 років
- Гін — від середини липня до вересня
- в наш час[] чітка сезонність гону порушена
- Термін вагітності — 9 місяців (262–267 діб)
- Статеве дозрівання — 1,5-2 роки
- Максимальні розміри в 5-6 років
- Бик приблизно на 1/3 більше корови
- Перше отелення — в 4 роки
- За сприятливих умов розмножуються щорічно
- Жирність молока — до 12 %
- Годують телят до 5 місяців, інколи до року.
- Період репродукції:
- корови — з 3 до 18 років
- бика — з 5 до 15 років
- Вага телят при народженні — 19-25 кг
- Через 1,5 години після народження теля вже йде за матір'ю
- Теля їсть траву з 19-22 днів від народження
Зубр в українській культурі та свідомості
Потужна тварина - зубр завжди будив повагу у людини. Слово зубр навіть набуло другого значення, під ним стали розуміти корифея заслужену людину, що споглядає на світ з висоти свого досвіду.
Зображення бика, імовірно зубра ми знаходимо на молдавських геральдичних знаках присутніх в Україні. Також зубри залишили слід в українській топоніміці. На території Львівської області протікає річка Зубра, від неї свої назви мають село в Львівському районі Львівської області та лісопарк у Львові поблизу нового житлового масиву Сихів.Топоніми, що зберегли ім’я зубра наявні також в Турківському районі Львівської області – с. Зубриця та на Буковині в назвах потоків та урочищ «Зубровиця», «Зубринець» та інше.
Зубр зображений на старовинному гербі Любомля Волинської області, гербі давньоруського імста Дорогичина і на гербі Ківерцівського району Волинської області. З надання Станіслава Авґуста Понятовського 30 квітня 1792 року жовтий зубр на блакитному полі був зображений і на гербі селища Калниболота. Звідси він перейшов на сучасний герб сучасного наступника Калниболота – Катеринополя Черкаської області. Зубр зображений на гербі та прапорі села Зубра Львівського району Львівської області.
В 1960-ті роки, зубр перетворюється на один з символів охорони природи України та СРСР загалом. В радянський час його зображення обов’язково було у більшості книг та матеріалах присвячених охороні природи в УРСР. 1970 р. у Києві з’явився найбільший в Європі пам’ятник зубру біля нового центрального входу до Київського зоопарку. Ця скульптура з бетону та гранітної крихти виконана скульптором Ю.О. Рубаном.
На відміну від сусідньої Білорусі образ зубра малоприсутній в щоденному життєвому просторі українця. 2003 року Нацбанк України випустив за ескізом Володимира Дем’яненка срібні монети номіналом 2 та 10 гривень із зображенням зубра. Зубр став логотипом щорічної конференції молодих вчених-зоологів, що організовується Інститутом зоології НАН України імені І. Шмальгаузена. У 2014-2019 рр. в Україні жваво діяла громадська природоохоронна організація – Дружина охорони природи “Зубр”.
2012 р. лісники Житомирської області почали відновлення пам’ятника зубру в Пилявині. Спочатку встановили кам’яний постамент для плити, на якій викарбуваний напис про те вересневе полювання 1908 року. Згодом місцевий різьбяр вирізав з дерева голову зубра.
Галерея
Примітки
- Olech, W. (2008). Bison bonasus. 2008 Червоний список Міжнародного союзу охорони природи. МСОП 2008. Переглянуто 14 January 2009.
- Етимологічний словник української мови у 7 томах. К.: Наукова думка, 1982 - 2009.
- Этимологический словарь русского языка. — М.: Прогресс М. Р. Фасмер 1964—1973.
- . sites.google.com. Архів оригіналу за 4 червня 2023. Процитовано 4 червня 2023.
- Наймарк, Елена. (російська) . Архів оригіналу за 14 лютого 2017. Процитовано 13.02.17.
- Парнікоза, Іван (Мислене древо). Зубр в Україні: трагедія та надія. https://www.myslenedrevo.com.ua/. Микол Жарких. Процитовано 25.07.2023.
- Борейко В.Е. История охраны природы Украины. Х век-1980. Издание второе, доплненое. Серия: История охраны природы. Вып. 24, 2001. – 544 с.
- На Хмельниччині представили колекцію кісток диких і свійських ссавців.
- На Львівщині розташоване найбільше стадо диких зубрів в Україні. 25.12.2023
- Борейко В. Е., Сесин В. А. Истребление зубров в Украине, Беларуси, Польше и России. — К.: КЭКЦ, 2007. — 80 с.
- Положення про порядок обліку, паспортізації та видачі дозволів на переселення, добування (відлов, відстріл) з метою селекції зубрів, затверждено Мінприроди України від 19.12.1991 р.
- Компанія Київського еколого-культурного центру «Врятуєм українських зубрів» [1] [ 11 січня 2014 у Wayback Machine.]
- Протокол № 4 Засідання Національної комісії з питань Червноної книги України від 22.02. 2007 р.
- Листопад О. Прощальный крик зубренка // Зеркало недели, № 30
- Рік зубра в Україні [2] [ 2 червня 2012 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 28 травня 2014. Процитовано 9 травня 2011.
- . Архів оригіналу за 14 лютого 2022. Процитовано 9 травня 2011.
- . Архів оригіналу за 29.01.2012. Процитовано 09.05.2011.
- . Архів оригіналу за 19 січня 2012. Процитовано 9 травня 2011.
- . Архів оригіналу за 8 грудня 2010. Процитовано 9 травня 2011.
- В заказнику «Зубр» знайдено 130 незаконних мисливських вишок.
Посилання
- Зубр [ 4 травня 2021 у Wayback Machine.] // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1959. — Т. 2, кн. 4 : Літери Ж — Й. — С. 517. — 1000 екз.
- С.В. Межжерін. Зубр [ 19 липня 2021 у Wayback Machine.] // Червона книга України
- Зубр. Нескорений [ 26 березня 2018 у Wayback Machine.]
- В Україні зникають зубри(рос.)[недоступне посилання з липня 2019]
- Зубр на сайті «Ловецтво України»
- Тема «Полювання на зубра» в укрнеті (8,8 тис.)
- Тема «Браконьєрство і зубр» в укрнеті (33,1 тис.)
- Рік зубра в Україні [ 2 червня 2012 у Wayback Machine.]
- I. Parnikoza, V. Boreiko, V. Sesin, M. Kaliuzhna History, current state and perspectives of conservation of European bison in Ukraine // European Bison Conservation Newsletter Vol 2 (2009) pp: 5-16[недоступне посилання з липня 2019]
- Зубр в українській культурі: трудний шлях та непевний фінал [ 20 листопада 2012 у Wayback Machine.]
- Зубр в Червоній книзі України [ 8 грудня 2010 у Wayback Machine.]
- Конотопські зубри [ 15 березня 2015 у Wayback Machine.]
- Повернення зубрів [ 15 березня 2017 у Wayback Machine.]
Література
- Герус К., Крижанівський В. Сучасний стан популяцій зубра в Україні // Вісник Львівського університету. Серія біологічна. — 2005. — Випуск 39. — С. 110–113.
- Зубр в Беларуси : монография / П. Г. Козло, А. Н. Буневич ; Нац. акад. наук Беларуси [и др.]. - Минск : Беларуская навука, 2009. - 318, [12] с. : ил., табл. - Библиогр.: с. 297-313. - 500 прим. -
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Zubr znachennya Bizo n yevrope jskij abo zubr Bison bonasus yevropejskij vid rodu bizoniv Bison rodini bikovih Bovidae Zubr Period isnuvannya piznij plejstocen nash chas Ohoronnij status Blizkij do zagrozlivogo MSOP 3 1 Biologichna klasifikaciya Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klada Sinapsidi Synapsida Klas Ssavci Mammalia Ryad Parnokopitni Artiodactyla Rodina Bikovi Bovidae Pidrodina Bikovi Bovinae Rid Bik Bos Vid Zubr B bonasus Binomialna nazva Bos bonasus Linnaeus 1758 Areali v golocen ta istorichnij chas dvoh yevropejskih vidiv zubriv Bison bonasus ta Poshirennya v goloceni lishe B priscus Poshirennya v istorichnij chas B bonasus v Visokomu serednovichchi Populyaciyi B bonasus v XX stolittiPohodzhennya slova zubr Ukrayinske zubr ta davnoruske ZUBR pohodyat vid praslov yanskogo zǫbr togo zh pohodzhennya za najposhirenishoyu versiyeyu j slovo Podibno zvuchat nazvi tvarini u biloruskij zubr zubar serbskij zubar zubar slovenskij zober slovackij zubor cheskij ta verhnoluzhickij movah zubr Polske zubr jmovirne zapozichennya zi shidnoslov yanskih mov u razi pitomo polskogo pohodzhennya bulo b zabr Praslov yanske zǫbr porivnyuyetsya z litovskim stum bras latiskimi stumrs sumbrs sũbrs prusskim wissambris ale pohodzhennya jogo dosi neyasne Za odnoyu z dumok sporidnene prusske slovo wissambris vvazhayetsya arhayichnishim i zistavlyayetsya z davnoverhnonimeckim wisunt ta davnoislandskim visundr zubr a pochatkove st litovskogo ta latiskih sliv poyasnyuyetsya vplivom lit stembia vin upirayetsya abo stumti phati shtovhati yak i latis stumt U comu razi pripuskayetsya baltijske pohodzhennya slov yanskogo slova Druga versiya porivnyuye zǫbr z davnoindijskim jambalas boloto tvan tlumachachi nazvu yak bolotna tvarina Zgidno z tretoyu versiyeyu zǫbr utvorene vid praslov yanskogo zǫb zub pervisno gostrij predmet sho pov yazane z gostrimi rogami zubra Rodinni stosunkiBlizkij do bizona amerikanskogo z yakim vhodit do odnogo rodu Obidva vidi mozhut bez obmezhen shreshuvatisya z ciyeyi prichini yih inodi rozglyadayut yak odin vid OpisSkelet zubra Zubr ce velikij i mogutnij bik Jogo bilovezkij pidvid vvazhayetsya najbilshim sered usogo rodu Bison Masa suchasnih doroslih samciv bilovezkogo pidvidu dosyagaye 850 kilogramiv kavkazkogo 700 Dovzhina tuluba 3 metri chi navit bilshe visota v plechah vid 1 6 do 2 metriv Dani pro zvichnij dlya nih rist u 2 metri i masu do 1 tonni sho zustrichayutsya v enciklopediyah ta dovidnikah gruntuyutsya na obmirah tvarin u XIX pershij polovini seredini XX stolittya Suchasni zubri desho zdribnishali j postupayutsya za rozmirami yak svoyim predkam i yihnim opudalam tak i suchasnim amerikanskim bizonam atabaskim pidvid amerikanskih bizoniv Perednya chastina tila v zubra krashe rozvinena vona znachno masivnisha visha ta shirsha vid zadnoyi zagrivok ta pered spini vidayetsya gorbom Zhivit pidibranij i ne provisaye Golova tvarini masivna vkorochena z shirokim opuklim lobom nahilena donizu Rogi v zubra neveliki ta chorni okrugli opukli napravleni viginom nazovni v storoni a kinchikami dogori Vuha korotki j shiroki gusto zarosli sherstyu Ochi malenki j shiroko rozstavleni Shiya mogutnya tovsta bez pritamannogo dlya bagatoh bikiv vidvislogo pidgrudku Nogi v zubra duzhi tovsti vodnochas peredni znachno korotshi zadnih Kopita veliki opukli ye takozh malenki bokovi kopitcya yaki ne dosyagayut zemli rudimenti Hvist u zubriv dosit korotkij z gustoyu volosyanoyu kiticeyu na kinchiku Krim rogiv ta kopit zubr vkritij gustoyu sherstyu i lishe seredina verhnoyi gubi ta perednij kraj nizdriv goli Speredu tuluba ta na grudyah sherst dovga i shozha na grivu a na gorli ta pidboriddi na borodu Golova ta lob vkriti kucheryavoyu sherstyu Zzadu sherst korotka sho osoblivo vpadaye u vichi porivnyano z dovgoyu sherstyu speredu tozh chasom skladayetsya pomilkove vrazhennya nibi zadnya chastina v zubra gola ale ce ne tak usya shkira v zubra vkrita sherstyu Korovi menshi za bikiv na zrist mayut tonshi ta gladkishi rogi Sherst na golovi ta shiyi a takozh boroda menshi nizh u samciv Zubrenyata vidriznyayutsya vid domashnih telyat velikimi golovami visokim gorbatim zagrivkom ta borodoyu yaka zvishuyetsya z nizhnoyi chastini mordochki Sherst v molodih zubriv korotsha nizh u doroslih Litnye zabarvlennya zubra kashtanovo bure Golova pomitno temnisha za tulub Boroda chorna griva svitlo kashtanova Zimove zabarvlennya temnishe okrim togo zimova sherst dovsha gustisha ta kucheryavisha vid litnoyi Hvist vzimku takozh volohatishij Vesnyane linyannya vidbuvayetsya u seredini travnya chervni vodnochas do chervnya stara sherst vilazit nastilki sho zubri zdaleku zdayutsya golimi U veresni sherst korotka ale pidsherstok takij gustij sho kriz nogo ne vidno shkiru Do zimi sherst vidovzhuyetsya osoblivo v perednij chastini tila j na golovah u samciv Sherst na holci zubriv stirchit dogori tomu tvarini zdayutsya nabagato vishimi Nayavnist zubriv u pevnij miscevosti mozhna pobachiti za yihnimi slidami ta poslidom a takozh za ob yidenoyu paporottyu u shidnoyevropejskih lisah i na Kavkazi nini nemaye inshih tvarin yaki b yili paporot Poslid zubriv duzhe shozhij na korov yachij PoshirennyaSuchasne poshirennya zubra Poperednikom suchasnogo zubra buv stepovij pervisnij zubr yakogo arheologi chasto pomilkovo nazivayut bizonom Spravzhni abo yevropejski zubri z yavlyayutsya v yevropejskomu vikopnomu litopisi lishe v ostanni 11 7 tisyach rokiv v goloceni koli stepovi zubri razom z reshtoyu plejstocenovoyi fauni znikayut Zubr buv poshirenij u davninu v lisah Yevropi v Ukrayini znik v XVI XVII st Za Chervonoyu knigoyu Ukrayini 2009 3 8 grudnya 2010 u Wayback Machine Istorichnij areal vidu vid Pireneyiv do Zah Sibiru Angliya i pd Skandinaviya V chasi Rusi zubr buv zvichajnim u lisah Jogo vid samogo pochatku cogo zvira ne vidriznyali vid isnuyuchogo poryad inshogo dikogo bika tura I zubriv i turiv nazivali turami Zokrema M V Sharleman pishe sho slovo tur perevazhno yak dodatok do imeni knyazya 5 raziv zagaduyetsya u Slovi o polku Igorevim pam yatci davnoruskoyi literaturi HII st Vin vkazuye sho pid ciyeyu nazvoyu znachilisya yak vlasne tur tak i zubr Nazva zubr v nashih davnoruskih dzherelah ne zustrichayetsya Prote sami zubri zvichajno buli Stosovno cogo cikavij takij vipadok Koli vizantijskij nashadok tronu Andronik Komnen priyihav 1154 roku za inshimi vidomostyami v 1165 r do knyazya Yaroslava Osmomisla cej knyaz razom z velikim kiyivskim knyazem ta inshimi knyazyami vlashtuvali dlya svogo gostya polyuvannya na turiv Vodnochas vizantijskij istorik z cogo privodu napisav sho Andronik pid chas svogo perebuvannya na Rusi vbivav zumprov zviriv bagatochiselnih u zgadanij krayini i rozmirom bilshih nizh vedmid chi leopard M V Sharleman vvazhav sho spravzhni turi na Rusi znikli rano Tozh yihnya nazva bula perenesena na zubriv Zubri zh na Rusi vodilisya she u XVI st Mandrivnik G Shedel v vlasnij praci Pro Sarmatiyu region Yevropi u XV st pishe Ce pravda sho v tih miscyah yaki chastkovo lezhat na pivnochi vodyatsya zubri Voni gladki nepriborkani ta nadzvichajno lyuti Zubri nenavidyat lyudskij rid bo bagato hto z nih lyudej harchuyetsya nimi Shkura u nih limonnogo koloru Speredu voni mayut rozlogi ta pokazni rogi yaki dopomagayut yim u bijkah ta povsyakdennomu zhitti G Boplan v Opisi Ukrayini zgaduye tak zvanih stepovih bujvoliv yaki vodilisya blizhche do kordonu z Moskoviyeyu Zvazhayuchi na te sho tur na toj chas na teritoriyi Ukrayini vzhe znik mova napevne jde pro zubra Pro turiv zgaduye i D I Yavornickij opisuyuchi prirodni skarbi Zaporizhzhya V comu vipadku mova takozh napevne jde po zubriv Pershi sprobi ohoroni zubra buli viklikani vinyatkovo jogo mislivskoyu cinnistyu i mayut davni pravovi zvichayi She v HIII st knyaz Volodimir Volinskij vzyav pid ohoronu Bilovezku pushu dlya ohoroni zubriv Polskij korol Sigizmund I lishe povtoriv cej nakaz 1538 roku Zubriv brav pid ohoronu takozh Litovskij statut 1529 roku V nomu buv nayavnij 9 rozdil sho nazivavsya Pro lovi pushi pro bortni dereva pro ozera pro bobrovi goni pro hmilniki pro sokolini gnizda Cim statutom za vbivstvo zubra vinnij mav splatiti dvanadcyat rubliv groshej Okrim togo v deyakih vipadkah za vbivstvo zvira v pushi vinnogo ochikuvala smertna kara Ohoronyavsya zubr takozh i zvedennyam zakoniv Saksonskogo zercala sho diyav na chastini zemel Ukrayini v XVII XVIII st zgidno z yakim za vbivstvo zubra nakladavsya shtraf 12 rubliv Vikopni znahidki cogo zvira dosit ridkisni Prote ce imovirno pov yazano bilshe z malim obsyagom doslidzhen nizh ridkisnistyu vidu Zokrema kistki zubra vidomi z rozkopok u Medzhibizkij forteci Zubr zavdyaki rozmiram buv duzhe zruchnim ta vigidnim predmetom polyuvannya tozh naprikinci XIX na pochatku HH stolittya vcililo lishe dvi prirodni populyaciyi u Bilovezkij pushi ta na Pivnichnomu Kavkazi u verhiv yah richok Labi ta Biloyi V Bilovezkij pushi naprikinci XIX stolittya zhilo do 1700 goliv tvarin ohoronyali i chas vid chasu vlashtovuvali carski polyuvannya Same z mislivskoyu metoyu zubriv privezli takozh do Krimu ta do Gatchini Chaste polyuvannya zmenshilo bilovezku populyaciyu do 737 osobin stanom na 1914 rik Persha svitova vijna ta pov yazane z neyu brakonyerstvo prizveli do katastrofichnogo skorochennya pogoliv ya 1917 roku u Pushi zalishilosya 168 zubriv a v 1918 lishe 76 Chastinu tvarin bulo vivezeno do Nimechchini V lyutomu 1919 roku buv vbitij ostannij vilnij bilovezkij zubr Priblizno todi zh zaginuli neveliki populyaciyi v Krimu ta Gatchini Vnaslidok gromadyanskoyi vijni pripinilasya ohorona zubriv i na Kavkazi Brakon yeri vinishili osnovnu populyaciyu do 1924 roku a 1926 roku bachili ostannih osobin Kavkazkij pidvid zubra bulo znisheno Tipove stado zubriv Taka velika ta garna tvarina yak zubr privertala do sebe uvagu tozh z yavivsya zadum vidroditi cih tvarin U 1923 roci viniklo Bulo zdijsneno oblik usih zubriv sho zalishalisya u zooparkah svitu bulo vidnajdeno 53 osobini Do 1938 roku chiselnist zubriv zbilshilasya do 97 43 bikiv ta 54 koriv do togo zh lishe odin zubr buv narodzhenij na voli 1913 roku u Bilovezkij Pushi Zubr stav odnim z pershih vidiv yakij zberigsya u zooparkah pislya vinishennya v prirodi Velikogo udaru zubram zavdala Druga svitova vijna koli zaginulo bilya polovini vsogo stada i lishe po yiyi zakinchenni kilkist zubriv pochala postupovo zrostati Spershu zubriv vipustili na volyu u Bilovezkij Pushi yak v polskij tak i v biloruskij todi she radyanskij yiyi chastini Piznishe v miru zbilshennya pogoliv ya zubriv vipustili i v inshih miscevostyah Zagalom mozhna skazati sho bilovezkij pidvid zubra bulo vryatovano Zubri z Polshi u zapovidniku Pedurya Domnyaske Po inshomu sklalasya dolya kavkazkogo pidvidu Chistokrovnih kavkazkih zubriv pislya vinishennya prirodnoyi populyaciyi ne zbereglosya Shopravda v deyakih zooparkah buli tvarini z domishkoyu krovi kavkazkogo zubra gibridi z bilovezkimi zubrami chi amerikanskimi bizonami 1940 roku rozpochalasya robota z vidnovlennya kavkazkogo zubra metodom ta selekciyi zavdyaki Tvarini zaginuli pid chas Drugoyi svitovoyi vijni tozh pervisnij pidvid kavkazkogo zubra bulo vtracheno Odnak u drugij polovini XX stolittya bulo virisheno vidnoviti kavkazku populyaciyu bulo stvorene stado z zubriv ta zubrobizoniv yakih vipustili v deyaki zapovidniki na Pivnichnomu Kavkazi Z chasom pryamo taki za kilka pokolin ci tvarini v yakih majzhe ne bulo krovi kavkazkih zubriv pochali duzhe nagaduvati pidvid yakij tut kolis zhiv Voni pomitno zminilisya morfologichno a she bilshe zminilasya yihnya povedinka Otozh hoch za pohodzhennya populyaciya suchasnih kavkazkih zubriv ne ye spadkoyemiceyu istorichnoyi ale morfologichno ta povedinkovo shozha na neyi V Ukrayini na pochatok 1990 h rokiv utrimuvalisya 10 populyacij u Volinskij Kiyivskij Chernigivskij Sumskij Lvivskij Ivano Frankivskij Cherniveckij ta Vinnickij oblastyah Hocha vid maye status Zniklij u prirodi za tim zhe vidannyam vihodit sho Zaraz zubr zberigsya skriz krim Chernigivskoyi oblasti Populyaciya bula vidtvorena na osnovi tvarin yaki zbereglisya na pershu polovinu XX st u zoologichnih parkah i privatnih ugiddyah V Ukrayini vid rozselyayut pochinayuchi z 1965 roku Vzhe 1988 roku v Ukrayini na voli nalichuvalosya blizko 440 osobin u Volinskij Kiyivskij Chernigivskij Sumskij Lvivskij Ivano Frankivskij Cherniveckij ta Vinnickij oblastyah Perebuvaye v lisah z virubkami lukami ta bolotami Trimayetsya nevelikimi stadami do 50 osobin V Ukrayini stanom na 2023 rik najbilshe stado dikih zubriv bilovezkogo pidvidu meshkaye na zemlyah Brodivskogo lisovogo fondu v Lvivskij oblasti Dikih zubriv zavezli na Lvivshinu she v 80 h rokah minulogo stolittya z Litvi v chiselnosti 12 osobin Narazi za neshodavnimi pidrahunkami lisivnikiv yih nalichuyetsya 114 osobin PidvidiOskilki bilovezkij ta kavkazkij zubri pomitno vidriznyayutsya morfologichno to yih rozpodilyayut na dva pidvidi Bilovezkij pidvid lat Bison bonasus bonasus L bilshij visota doroslih samciv v plechah dosyagaye 185 200 santimetriv Maye vidovzheni kopita dovzhina yakih na perednih nogah doroslogo bika 9 10 5 santimetriv na zadnih 10 11 5 santimetriv Dovzhina bokovih kopitec na perednih nogah 4 5 5 santimetriv na zadnih 4 5 5 santimetriv Volosyanij pokriv pryamij abo chasom slabozakruchenij na bokah ta v oblasti tazu Dovzhina borodi doroslogo samcya 37 40 santimetriv a volossya na nizhnij storoni shiyi 18 25 santimetriv Zabarvlennya bilovezkogo zubra vidnosno svitle siruvato bure z ohristim vidtinkom lat Bison bonasus caucasicus buv legshij strunkishij ta tonkonogishij Rozmiri menshi zrist doroslogo bika v plechah blizko 160 santimetriv Kopita korotki visoki ta zaokrugleni Dovzhina perednih 7 8 5 santimetriv zadnih 7 5 9 santimetriv Dovzhina bokovih kopitec yak perednih tak i zadnih 2 5 3 5 santimetri Sherst duzhe kucheryava na tili zakrutanci malenki na golovi ta shiyi veliki Boroda v kavkazkogo zubra znachno korotsha nizh v bilovezkogo i ne perevishuye 25 santimetriv volossya na nizhnij storoni shiyi do 15 santimetriv Zabarvlennya temnishe nizh u bilovezhcya korichnevo bure z shokoladnim vidtinkom Doteper chistokrovni osobini kavkazkogo zubra ne zbereglisya lishe v nevoli ye osobini z domishkoyu krovi cogo pidvidu Teperishni kavkazki zubri ye nanovo stvorenoyu populyaciyeyu z zubriv ta Odnak duzhe cikavim ye te sho za kilka pokolin cya populyaciya zaznala suttyevih morfologichnih zmin i zaraz za svoyim viglyadom ta povedinkoyu duzhe nagaduye zniklih she 1926 roku spravzhnih kavkazkih zubriv ArealZubri istorichno meshkanci doroslih zmishanih lisiv vodnochas bilovezka populyaciya meshkala v rivninnih a kavkazka u girskih lisah Zazvichaj zubri obirayut sobi pevnu dilyanku perevazhno bilya richki na yakij i pasutsya V razi nestachi kormu tvarini shukayut sobi novih dilyanok Bolotistih miscin zubri unikayut i vidviduyut yih lishe v posuhu koli navit taki dilyanki pidsihayut V davninu koli v yevropejskih lisah she zhili turi ci dva vidi bikiv dilili mizh soboyu ekologichni nishi turi zhili u vologih ta bolotistih nizinah a zubri u suhih lisah Navesni zubri trimayutsya bilya richok a z pochatkom lita perehodyat pastisya u glibinu lisu V najbilshu speku hovayutsya v najgustishih tinistih zarostyah Vid kusyuchih komah tvarini ryatuyutsya v suhih miscyah ta v miscinah de lisi produvayutsya vitrom Bilovezki zubri zhili perevazhno u listyanih lisah kavkazki v yalicevih z domishkami buku v yazu grabu ta inshih listyanih porid Paslisya voni zdebilshogo na galyavinah ta shilah balok ale vodnochas viddayuchi perevagu najrivnishim dilyankam Vlitku kavkazki zubri pidnimalisya do verhnoyi mezhi lisiv de bulo chimalo kormu a sami tvarini ne strazhdali vid speki ta dokuchlivih komah Sposib zhittyaOhota v zubriv vidbuvayetsya naprikinci lita j na pochatku oseni v serpni veresni V sezon rozmnozhennya biki riyut kopitami zemlyu trutsya ob dereva b yutsya mizh soboyu ale pri comu na vidminu vid domashnoyi hudobi ne revut Yak i v lyudej vagitnist trivaye 9 misyaciv tozh pologi pripadayut na kinec kvitnya traven V korovi narodzhuyetsya odne zubrenyatko yake vona rik vigodovuye molokom ale ditincha ne pokidaye matir protyagom dvoh rokiv hoch na drugij vzhe harchuyetsya samostijno Statevoyi zrilosti zubri dosyagayut u shestirichnomu vici inodi ranishe Ohota v samic traplyayetsya raz na 3 roki Vlitku zubri harchuyutsya perevazhno travoyu i znachno menshe koroyu derev vzimku yidyat bagato gilochok ta kori a chasom mozhut navit yisti hvoyu V nashih shirotah zubr yedina tvarina sho chasto yist paporot Bilshu chastinu dnya zubri splyat chi drimayut hoch zridka mozhut pastisya i vden ale zazvichaj na pashu chi do vodopoyu voni jdut zvechora za tri chotiri godini do zahodu soncya Istorichno zubri stadni tvarini navit stari samci zazvichaj trimalisya malenkimi vatagami a zvichajnimi buli stada v 6 8 ta bilshe goliv V Bilovezkij pushi traplyalisya stada do 50 60 goliv na Kavkazi takih velikih ne bulo Zaraz zazvichaj populyaciyi v zapovidnikah neveliki sho vidbivayetsya na rozmiri gurtiv yaki utvoryuyut tvarini Zazvichaj stado zubriv skladayetsya z koriv yihnih telyat ta molodih bichkiv 2 3 rokiv Dorosli samci trimayutsya okremo Na vidminu vid domashnih koriv zubri movchazni tvarini mukayut voni lishe zridka i duzhe tiho yih ne chuti vzhe za kilka desyatkiv krokiv Do inshih tvarin zubri stavlyatsya vorozhe osoblivo do inshih velikih travoyidnih V Bilovezkij pushi bilya godivnic zubriv znahodili trupi vbitih nimi konej losiv ta oleniv Lyudej zubri zazvichaj unikayut yaksho lyudina pidhodit duzhe blizko to mozhut pogrozhuvati metelyati golovoyu nastavlyati rogi zlostivo sopiti Napadayut na lyudej ukraj ridko Prirodnimi vorogami zubriv ye vedmedi vovki leopardi na Kavkazi ta risi Zhodna z cih tvarin na odinci ne stanovit zagrozi dlya doroslogo zubra odnak voni mozhut polyuvati na molod a zgraya vovkiv chasom nebezpechna navit doroslim osobinam Cikavoyu osoblivistyu zubriv ye te sho ci masivni tvarini chudovo stribayut Polyuvannya ta ohoronaPolyuvannya na zubra Italiya bl 1900 r Zubri buli dovedeni do stanu vidiv pid zagrozoyu zniknennya cherez nadmirnij i nekerovanij promisel U bilshosti krayin zniknennya zubra vidbulosya protyagom 17 19 stolit i ostatochno vid buv donishenij u bagatoh miscyah pid chas pershoyi svitovoyi vijni Take stanovishe vimagalo zahodiv z ohoroni vidu razom iz zaboronoyu polyuvannya zahodi z vidnovlennya vtrachenih populyacij stvorennya zapovidnih dilyanok v miscyah poselennya cih bikiv Zavdyaki zahodam sho zaprovadzhuyutsya kilkist zubriv u sviti ta v Ukrayini postupovo vidnovlyuyetsya Zokrema z 1965 r yihnya chiselnist zbilshilas na 350 goliv Vid maye kilka nezalezhnih ohoronnih kategorij Vin zanesenij do Chervonoyi knigi Ukrayini postijno pochinayuchi z 1980 roku Chervonoyi knigi MSOP postijno Yevropejskogo Chervonogo spisku 1991 Ci statusi ohoroni ne dopomagayut zubram vizhivati Zokrema v Ukrayini zubr stav poshirenim ob yektom polyuvannya sered politikiv ta deputativ usih rivniv a takozh prosto bagatiyiv Cherez ce chiselnist vidu znovu strimko skorochuyetsya Za ostanni 20 rokiv zubr znik u bagatoh miscyah de ranishe jogo bulo vidnovleno Polyuvannya na zubriv u bagatoh krayinah zaboroneno abo obmezheno Ce pov yazano z neznachnoyu strimkistyu rozmnozhennya tvarin ta duzhe velikim popitom na nih yak mislivskih osobin Polyuvannya na nih dozvoleno lishe u deyakih krayinah napriklad u Bilorusi de populyaciyu ciyeyi tvoarini shtuchno rozpodileno na dvi kategoriyi Na zubriv drugoyi kategoriyi mozhna polyuvati popri ohoronnij status vidu v cilomu V nizci krayin dozvolene polyuvannya provoditsya v ramkah tak zvanogo selekcijnogo vidstrilu Yak nagoloshuyut koshti vid vidstrilu nachebto jdut na ohoronu zubrovih stad Prote dosvid Ukrayini pokazuye sho taki polyuvannya mozhut peresliduvati vinyatkovo metu otrimannya pributku zavdyaki korislivomu vikoristannyu populyaciyi zubriv Slid prodovzhuvati rozselennya stvoryuyuchi neveliki po 25 50 goliv stada perevazhno na velikih za plosheyu prirodno zapovidnih teritoriyah Komercijnij vidstril zubriv v 1990 h pochatku 2000 h rokiv v Ukrayini Rizkomu skorochennyu pogoliv ya zubriv v Ukrayini v pershi roki nezalezhnosti spriyalo ne tilki brakonyerstvo a j vidkrittya derzhavnimi chinovnikami dozvolenogo komercijnogo polyuvannya na zubriv U 1991 r Minprirodoyu Ukrayini bulo zatverdzheno Polozhennya pro poryadok obliku pasportizaciyi ta vidachi dozvoliv na pereselennya dobuvannya vilov vidstril z metoyu selekciyi zubriv yake dozvolyalo provoditi komercijnij vidstril zubriv pid viglyadom selekcijnogo vidstrilu Podibne polyuvannya dozvolyalosya ne tilki gromadyanam Ukrayini ale j inozemnim mislivcyam Na otrimani v rezultati komercijnogo polyuvannya na zubriv dohodi planuvalosya vidstrilyuvati tilki starih samciv peredbachalosya vidkriti Fond ohoroni zubriv Prote Fond tak i ne buv stvorenij a komercijne polyuvannya na zubriv peretvorilosya na spravzhnisinke yih vinishennya dozvoli na selekcijnij vidstril zubriv vidavalisya Minprirodoyu Ukrayini desyatkami pri shvalenni Nacionalnoyi komisiyi z Chervonoyi knigi Ukrayini U deyakih oblastyah Ukrayini yih legalno vidstrilyuvali po 20 goliv na rik U pidsumku yaksho v 1992 r zubriv v Ukrayini nalichuvalosya 664 za inshimi danimi 685 to v 1995 r vzhe 659 goliv u 2002 r 325 goliv u 2005 r 303 zubri 2007 roku 255 zubriv Gromadska kampaniya na zahist zubriv v Ukrayini Na zahist ukrayinskih zubriv nizkoyu gromadskih ekologichnih organizacij Ukrayini Kiyivskim ekologo kulturnim centrom Ekopravo Kiyiv Druzhinoyu ohoroni prirodi Zelene majbutnye Partiyeyu zelenih Ukrayini volinskoyu organizaciyeyu Zubr bulo rozpochato ruh golovnoyu metoyu yakogo bulo viznannya nezakonnim i skasuvannya Polozhennya pro poryadok obliku pasportizaciyi ta vidachi dozvoliv na pereselennya dobuvannya vilov vidstril z metoyu selekciyi zubriv Dlya cogo organizovuvalisya preskonferenciyi dlya ZMI podano pozovi do sudu i skargi v Generalnu prokuraturu Ukrayini Generalna prokuratura Ukrayini provela prokurorsku perevirku viznala dane Polozhennya nezakonnim i domoglasya vid Minprirodi Ukrayini jogo skasuvannya Kiyivskij ekologo kulturnij centr i Ekopravo Kiyiv podali pozov do sudu na Derzhavnij komitet lisovogo gospodarstva Ukrayini i vigrali sud Okruzhnij administrativnij sud Kiyeva viznav komercijni cini na vidstril zubriv nezakonnimi i zavdyaki comu Derzhavnij komitet lisovogo gospodarstva Ukrayini buv zmushenij yih skasuvati Komercijne polyuvannya na zubriv v Ukrayini bulo pripineno Razom z cim ekologi proveli vlasnij oblik chiselnosti vilnozhivuchih ukrayinskih zubriv i doveli sho yihnya spravzhnya chiselnist majzhe vdvichi menshe zayavlenoyi yaku vkazuyut lisniki Zaradi propoviduvannya ohoroni zubra 2009 roku buv provedenij Rik zubra Zubri i brakonyeriV Ukrayini ta sumizhnih krayinah zubri narazheni na vpliv brakonyeriv Cherez veliki riziki brakonyerstva veliki rozcinki na nezakonni polyuvannya ta znachni shtrafi u razi viyavlennya nedostach gospodarstva ne zacikavleni v uchasti u programah zi zberezhennya zubra Okrim togo sered samih mislivciv traplyayutsya brakonyeri Polyuvannya na inshih tvarin takozh postijno nepokoyit zubriv Z oglyadu na ce pershochergovim zavdannyam dlya ohoroni zubra maye stati rozshirennya odinic prirodno zapovidnogo fondu de polyuvannya na nih zaboroneno Vipadki brakonyerstva na zubra v Ukrayini majzhe nikoli ne rozsliduyutsya hocha cogo vimagayut i prirodoohoronni organizaciyi i zoologi Uprodovzh bagatoh ostannih rokiv zubriv vinishuvali pid viglyadom sho dozvolyavsya v Ukrayini z 2001 roku i yakij ne zastosovuyut dlya zhodnogo inshogo vidu ssavciv Ce bula osobliva vitonchena forma brakonyerstva koli pid takim privodom organizovuvalisya polyuvannya dlya sanovitih i bagatih osib Teper takij zvichaj pripineno Shorichno vid ruk brakonyeriv v Ukrayini gine do 30 zubriv A narodzhuyutsya j dozhivayut do produktivnogo viku blizko 20 osobin Za suchasnogo rivnya brakonyerstva zubri povnistyu zniknut do 2025 roku U vidkritomu listi do brakonyeriv prirodoohoronci 2008 roku pisali Shanovni brakonyeri vsi nashi listi na zahist zubriv do Minprirodi Derzhkomlisgospu Prem yer ministrovi j Prezidentovi Ukrayini zalishilisya bez uvagi Cih derzhavnih diyachiv ne cikavit zahist nepovtornoyi tvarini Cherez ce v nas zalishayetsya lishe ostannya rozpachliva nadiya prositi vas shanovni brakonyeri hocha b timchasovo pripiniti vinishuvati zubriv dati yim mozhlivist rozmnozhitisya Do Chervonoyi knigi Ukrayini 2009 zubra vneseno yak vinishenij brakonyerami vid z kategoriyeyu Zniklij u prirodi Prichinoyu zniknennya vidu vkazano brakonyerstvo i nedbale vedennya mislivskogo gospodarstva Vodnochas nadiyevishim sposobom borotbi z bakonyerstvom v miscyah poshirennya zubra ye vichishennya ob yektiv PZF vid nezakonno vstanovlenih u nih mislivskih vishok pripinennya nezakonnih polyuvan tut Alterantivne polyuvannyu otrimannya pributku zi stad zubrivZubr nadzvichajno privabliva velika tvarina yaka budit povagu ta interes v zvichajnoyi lyudini Same na comu zasnovano vikoristannya stad zubriv zaradi otrimannya pributku vid vlashtuvannya sposterezhen za nimi fotopleneriv chi dityachih ekskursij U Polshi vidvidini Bliovezkoyi pushi obov yazkovo suprovodzhuyutsya oglyadannyam zubriv yakih utrimuyut v osoblivih volyerah V umovah Ukrayini veliku populyarnist mayut fotopleneri ta oglyadannya zubriv vzimku v miscyah pidgodivli Fakti pro zhittya zubrivZubricya z zubrenyam Dovzhina tuluba 3 m Visota u holci 2 m Visota u krupi 1 6 m Masa 1 tonna Trivalist zhittya 23 25 rokiv Gin vid seredini lipnya do veresnya v nash chas koli chitka sezonnist gonu porushena Termin vagitnosti 9 misyaciv 262 267 dib Stateve dozrivannya 1 5 2 roki Maksimalni rozmiri v 5 6 rokiv Bik priblizno na 1 3 bilshe korovi Pershe otelennya v 4 roki Za spriyatlivih umov rozmnozhuyutsya shorichno Zhirnist moloka do 12 Goduyut telyat do 5 misyaciv inkoli do roku Period reprodukciyi korovi z 3 do 18 rokiv bika z 5 do 15 rokiv Vaga telyat pri narodzhenni 19 25 kg Cherez 1 5 godini pislya narodzhennya telya vzhe jde za matir yu Telya yist travu z 19 22 dniv vid narodzhennyaZubr v ukrayinskij kulturi ta svidomostiPotuzhna tvarina zubr zavzhdi budiv povagu u lyudini Slovo zubr navit nabulo drugogo znachennya pid nim stali rozumiti korifeya zasluzhenu lyudinu sho spoglyadaye na svit z visoti svogo dosvidu Zobrazhennya bika imovirno zubra mi znahodimo na moldavskih geraldichnih znakah prisutnih v Ukrayini Takozh zubri zalishili slid v ukrayinskij toponimici Na teritoriyi Lvivskoyi oblasti protikaye richka Zubra vid neyi svoyi nazvi mayut selo v Lvivskomu rajoni Lvivskoyi oblasti ta lisopark u Lvovi poblizu novogo zhitlovogo masivu Sihiv Toponimi sho zberegli im ya zubra nayavni takozh v Turkivskomu rajoni Lvivskoyi oblasti s Zubricya ta na Bukovini v nazvah potokiv ta urochish Zubrovicya Zubrinec ta inshe Zubr zobrazhenij na starovinnomu gerbi Lyubomlya Volinskoyi oblasti gerbi davnoruskogo imsta Dorogichina i na gerbi Kivercivskogo rajonu Volinskoyi oblasti Z nadannya Stanislava Avgusta Ponyatovskogo 30 kvitnya 1792 roku zhovtij zubr na blakitnomu poli buv zobrazhenij i na gerbi selisha Kalnibolota Zvidsi vin perejshov na suchasnij gerb suchasnogo nastupnika Kalnibolota Katerinopolya Cherkaskoyi oblasti Zubr zobrazhenij na gerbi ta prapori sela Zubra Lvivskogo rajonu Lvivskoyi oblasti V 1960 ti roki zubr peretvoryuyetsya na odin z simvoliv ohoroni prirodi Ukrayini ta SRSR zagalom V radyanskij chas jogo zobrazhennya obov yazkovo bulo u bilshosti knig ta materialah prisvyachenih ohoroni prirodi v URSR 1970 r u Kiyevi z yavivsya najbilshij v Yevropi pam yatnik zubru bilya novogo centralnogo vhodu do Kiyivskogo zooparku Cya skulptura z betonu ta granitnoyi krihti vikonana skulptorom Yu O Rubanom Na vidminu vid susidnoyi Bilorusi obraz zubra maloprisutnij v shodennomu zhittyevomu prostori ukrayincya 2003 roku Nacbank Ukrayini vipustiv za eskizom Volodimira Dem yanenka sribni moneti nominalom 2 ta 10 griven iz zobrazhennyam zubra Zubr stav logotipom shorichnoyi konferenciyi molodih vchenih zoologiv sho organizovuyetsya Institutom zoologiyi NAN Ukrayini imeni I Shmalgauzena U 2014 2019 rr v Ukrayini zhvavo diyala gromadska prirodoohoronna organizaciya Druzhina ohoroni prirodi Zubr 2012 r lisniki Zhitomirskoyi oblasti pochali vidnovlennya pam yatnika zubru v Pilyavini Spochatku vstanovili kam yanij postament dlya pliti na yakij vikarbuvanij napis pro te veresneve polyuvannya 1908 roku Zgodom miscevij rizbyar virizav z dereva golovu zubra GalereyaMoneta Ukrayini Poshtova marka Moldovi Litovskij talon Gerb Berestejskoyi oblasti ZubrivkaPrimitkiOlech W 2008 Bison bonasus 2008 Chervonij spisok Mizhnarodnogo soyuzu ohoroni prirodi MSOP 2008 Pereglyanuto 14 January 2009 Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi u 7 tomah K Naukova dumka 1982 2009 Etimologicheskij slovar russkogo yazyka M Progress M R Fasmer 1964 1973 sites google com Arhiv originalu za 4 chervnya 2023 Procitovano 4 chervnya 2023 Najmark Elena rosijska Arhiv originalu za 14 lyutogo 2017 Procitovano 13 02 17 Parnikoza Ivan Mislene drevo Zubr v Ukrayini tragediya ta nadiya https www myslenedrevo com ua Mikol Zharkih Procitovano 25 07 2023 Borejko V E Istoriya ohrany prirody Ukrainy H vek 1980 Izdanie vtoroe doplnenoe Seriya Istoriya ohrany prirody Vyp 24 2001 544 s Na Hmelnichchini predstavili kolekciyu kistok dikih i svijskih ssavciv Na Lvivshini roztashovane najbilshe stado dikih zubriv v Ukrayini 25 12 2023 Borejko V E Sesin V A Istreblenie zubrov v Ukraine Belarusi Polshe i Rossii K KEKC 2007 80 s Polozhennya pro poryadok obliku pasportizaciyi ta vidachi dozvoliv na pereselennya dobuvannya vidlov vidstril z metoyu selekciyi zubriv zatverzhdeno Minprirodi Ukrayini vid 19 12 1991 r Kompaniya Kiyivskogo ekologo kulturnogo centru Vryatuyem ukrayinskih zubriv 1 11 sichnya 2014 u Wayback Machine Protokol 4 Zasidannya Nacionalnoyi komisiyi z pitan Chervnonoyi knigi Ukrayini vid 22 02 2007 r Listopad O Proshalnyj krik zubrenka Zerkalo nedeli 30 Rik zubra v Ukrayini 2 2 chervnya 2012 u Wayback Machine Arhiv originalu za 28 travnya 2014 Procitovano 9 travnya 2011 Arhiv originalu za 14 lyutogo 2022 Procitovano 9 travnya 2011 Arhiv originalu za 29 01 2012 Procitovano 09 05 2011 Arhiv originalu za 19 sichnya 2012 Procitovano 9 travnya 2011 Arhiv originalu za 8 grudnya 2010 Procitovano 9 travnya 2011 V zakazniku Zubr znajdeno 130 nezakonnih mislivskih vishok PosilannyaZubr 4 travnya 2021 u Wayback Machine Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1959 T 2 kn 4 Literi Zh J S 517 1000 ekz S V Mezhzherin Zubr 19 lipnya 2021 u Wayback Machine Chervona kniga Ukrayini Zubr Neskorenij 26 bereznya 2018 u Wayback Machine V Ukrayini znikayut zubri ros nedostupne posilannya z lipnya 2019 Zubr na sajti Lovectvo Ukrayini Tema Polyuvannya na zubra v ukrneti 8 8 tis Tema Brakonyerstvo i zubr v ukrneti 33 1 tis Rik zubra v Ukrayini 2 chervnya 2012 u Wayback Machine I Parnikoza V Boreiko V Sesin M Kaliuzhna History current state and perspectives of conservation of European bison in Ukraine European Bison Conservation Newsletter Vol 2 2009 pp 5 16 nedostupne posilannya z lipnya 2019 Zubr v ukrayinskij kulturi trudnij shlyah ta nepevnij final 20 listopada 2012 u Wayback Machine Zubr v Chervonij knizi Ukrayini 8 grudnya 2010 u Wayback Machine Konotopski zubri 15 bereznya 2015 u Wayback Machine Povernennya zubriv 15 bereznya 2017 u Wayback Machine LiteraturaGerus K Krizhanivskij V Suchasnij stan populyacij zubra v Ukrayini Visnik Lvivskogo universitetu Seriya biologichna 2005 Vipusk 39 S 110 113 Zubr v Belarusi monografiya P G Kozlo A N Bunevich Nac akad nauk Belarusi i dr Minsk Belaruskaya navuka 2009 318 12 s il tabl Bibliogr s 297 313 500 prim ISBN 978 985 08 1090 8