Дмитро́ Миха́йлович Гнатю́к (28 березня 1925, с. Мамаївці, Румунське королівство, нині Кіцманський район, Чернівецька область, Україна — 29 квітня 2016, Київ, Україна) — видатний український оперний співак (баритон), режисер, педагог. Народний артист України (1999). Народний артист СРСР (1960), заслужений артист УРСР (1958). Герой Соціалістичної Праці (1985). Герой України (2005). Кавалер ордена князя Ярослава Мудрого III, IV, V ступеня, лауреат Національної премії імені Тараса Шевченка. Перший виконавець хітів 1960-х — пісень «Два кольори», «Пісня про рушник» та «Києве мій». Вільно володів румунською мовою. Депутат Верховної Ради СРСР 8—10-го скликань (у 1972—1984 роках). Почесний громадянин Києва (1997), Чернівців (2002) та Чернігівської області (2015).
Дмитро Михайлович Гнатюк | |
---|---|
| |
Основна інформація | |
Повне ім'я | Дмитро Михайлович Гнатюк |
Дата народження | 28 березня 1925[1] |
Місце народження | Мамаївці, Румунське королівство нині Кіцманський район, Чернівецька область |
Дата смерті | 29 квітня 2016[2] (91 рік) |
Місце смерті | Київ, Україна |
Поховання | Байкове кладовище |
Громадянство | Румунія, СРСР, Україна |
Національність | українець |
Професії | оперний та естрадний співак, театральний режисер, педагог |
Освіта | Національна музична академія України імені П. І. Чайковського |
Співацький голос | баритон |
Інструменти | вокал[d] |
Жанри | опера |
Колективи | Національна опера України імені Тараса Шевченка |
Заклад | Національна музична академія України імені П. І. Чайковського |
Нагороди | |
Премії | ![]() ![]() |
Звання | ![]() ![]() |
gnatuk.openua.net | |
Життєпис
Ранні роки
Народився в селі Мамаївці (нині Кіцманського району Чернівецької області), що тоді входило до складу Румунського королівства в селянській родині. Батько — Михайло Дмитрович (1898—1987), мати — Марія Іванівна (1898—1962). Батьки жили небагато, але мали авторитет у місцевих жителів. У родині було шестеро дітей, і нерідко Михайло Гнатюк, вирушаючи у справах до Чернівців, залишав Дмитра за старшого. Батько під час Першої світової залишився без ноги, тож Дмитро змалку був залучений до праці у сільському господарстві. В умовах румунської окупації закінчив румунську школу. Юнак брав участь у церковному хорі, отець Мирослав відразу відчув талант молодого Дмитра та навчив його музичної грамоти. Згодом, Дмитро організував у школі гурток художньої самодіяльности, і навіть сам поставив спектакль «Сватання на Гончарівці». «Прем'єра» відбулася у звичайнісінькій клуні, бо в селі не було клубу. Звідти винесли сіно, зробили поміст, декораціями були принесені з хат килимки. Та попри все, вистава мала величезний успіх. Згодом на районній олімпіаді художньої самодіяльности ця постановка отримала високу оцінку. Її навіть збиралися відправити до Києва, але грянула Друга світова.
З початком радянської окупації (1940), приєднання регіону до УРСР та пізнішого вторгнення німців, втратив старшого брата Івана, який навчався у Румунії, а з поверненням на батьківщину був звинувачений у шпіонажі і страчений.. Під час Другої світової війни й повторної румунської окупації Дмитро Гнатюк жив у евакуації в місті Нижня Салда Свердловської області, де отримав додаткову середню освіту та змушений був з 1944 року працювати металургом.
Повоєнні роки
Після війни повернувся у Чернівці. З 1945 року — артист, соліст Чернівецького обласного музично-драматичного театру імені Ольги Кобилянської. Режисер театру Василь Василько запропонував Гнатюку зіграти Миколу в спектаклі «Наталка-Полтавка». Молодий артист працював по 14 годин — так йому хотілося вдосконалити свою роль. Невдовзі режисер зателефонував своєму другові, оперному співаку та педагогу Івану Паторжинському і сказав, що направляє до нього молодого співака, який бажає вчитися. Влітку Дмитро зміг приїхати до Києва, проте ніяк не міг знайти консерваторію. Питавши у перехожих ті помилково напрвили його до театрального інституту. Там він успішно склав іспити на режисерський факультет, а потім ректор Семен Ткаченко запитав у Гнатюка, чи може той що-небудь заспівати. Дмитро заспівав «Дивлюсь я на небо», а ректор здивувався і сказав, що йому треба було в консерваторію йти. Зрештою, розібравшись у чому річ, Семен Михайлович сам відвів Гнатюка до Паторжинського. Після отримання диплома Дмитра Михайловича прийняли до Київського оперного театру, якому він залишився вірним на все життя. Пізніше стає солістом Київського театру опери і балету (1951–1988), директором (1979–1980), режисером (1980–1988). Водночас 1983–1993 — завідувач катедри оперної підготовки Київської консерваторії. До 90-річчя видатного співака Василь Фольварочний присвятив Дмитру Гнатюку роман-хроніку "На висотах орлиного лету".
Музична кар'єра
Закінчив Київське музичне училище, у 1951 — Київську державну консерваторію (клас І. С. Паторжинського). Під час навчання мав зустріч із диктатором СРСР Йосипом Сталіним, який також оцінив його талант. «Ви собі не уявляєте, що я тоді, ще студент консерваторії, пережив! Коли я вийшов до публіки, моя нервова система просто відмовила. Я пам'ятаю, що співав „Дивлюсь я на небо“, чудову нашу пісню».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkyTHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1NWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSVjhsUkRBbFFrRWxSREFsUWtJbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREFsUWpFbFJEQWxRamdsUkRFbE9Ea2xSREFsUWpWZkpVUXdKVGt6SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd5SlVReEpUaEZKVVF3SlVKQkxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1RFbFJEQWxRakFsUkRBbFFqa2xSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtWZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUkwSlVRd0pVSXhKVVF3SlVJNEpVUXhKVGc1SlVRd0pVSTFYeVZFTUNVNU15VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0UlNWRU1DVkNRUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
З 1951 року — соліст Київського театру опери і балету ім. Т. Шевченка . У 1979—1980 роках — директор, в 1980—1988 — режисер, в 1988 -2011 — художній керівник і головний режисер (понад 20 постановок), з 2011 — режисер театру . Ставив спектаклі в оперній студії Київської консерваторії і Донецькому театрі опери та балету ім. А. Солов'яненка .
Талановито виконані партії Євгенія Онєгіна, Фіґаро, Ріґолетто, Остап, Микола («Тарас Бульба», «Наталка-Полтавка» Лисенка), Петруччіо, Мазепи, Ріголетто й багатьох інших персонажів забезпечили йому всесоюзну популярність, а також гастролі в США, Австрії, Італії, Новій Зеландії та КНР. У нью-йоркському Карнеґі-Холі публіка не замовкала й вимагала співака «на біс» так відчайдушно, що ці овації переросли у третій акт концерту. Потім шанувальники намагалися вдертися в гримерку й зламали двері. Такий же ажіотаж був усюди, куди Гнатюк приїжджав із концертами.
У 1960 записав пісню «Два кольори», грамплатівки з якою скуповувалися величезними тиражами, пісня звучала в телепередачах і на радіостанціях. Незабаром співак закріпив успіх, виконавши «Пісню про рушник». У тому ж році Дмитро Гнатюк отримав звання Народного артиста СРСР. В 1975 здобув другу освіту, закінчивши Київський інститут театрального мистецтва за спеціальністю режисер. Окрім співочої кар'єри, Дмитро Гнатюк увійшов в історію як режисер-новатор. Закінчивши режисерський факультет, взявся за втілення своїх найсміливіших задумів. Його дебютом в новому амплуа стала опера Олександра Бородіна «Князь Ігор». Дмитро Михайлович виключив будь-яку можливість порівняння його постановки з іншими, він свідомо порушив класичні оперні канони та замість черговості увертюра-пролог-опера представив пролог-увертюру-оперу, посиливши динаміку вистави й скоротивши її час на півтори години. Не всі спочатку зрозуміли суть такої новаторської режисури, навіть дорікали Гнатюку, але час довів його правоту.
З 1985 року — також режисер Київського дитячого музичного театру (з 2005 року — Київський муніципальний академічний театр опери і балету для дітей та юнацтва)
У 1983—1990 роках — завідувач кафедрою оперної підготовки Київської консерваторії ім. П. І. Чайковського (з 1985 — доцент, з 1987 — професор). Гнатюк все життя збирав український живопис. У своїй домівці колекціонував твори кінця XIX — початку XX століть, часто рятуючи їх від знищення, повертаючи з-за кордону або й реставруючи. Прожив 65 років зі своєю дружиною Галиною Макарівною Гнатюк, яка багато років присвятила розвитку української граматики та лексикології, а також вивченню історії мови. Ось як Дмитро Гнатюк описував свою дружину:
“Мені пощастило, що дружина не була закохана у діаманти. Не змушувала мене купувати цього, тож я все вкладав у картини. Моє хобі давало натхнення і бажання жити, працювати й робити добро”
За час своєї кар'єри Дмитро Гнатюк дав незліченну кількість концертів, поставив понад два десятки вистав, записав 6 компакт-дисків і понад 15 платівок. Займався викладацькою діяльністю в столичній консерваторії (Національній музичній академії імені Петра Чайковського), був головним режисером оперного театру.
Помер 29 квітня 2016 року в Києві на 92-му році життя. Похований на Байковому кладовищі.
Характеристика творчості
Виступав як концертний співак, гастролював за кордоном (Угорщина, США, Канада, Російська Федерація, Португалія, Німеччина). Записав понад 15 платівок, 6 компакт-дисків. Всього у концертному репертуарі понад 85 творів національної та світової класики — від буковинця Сидора Воробкевича до австрійця Йозефа Гайдна.
Широкий жанрово-стильовий діапазон. Сильний голос, рівний у всіх регістрах, гнучкий у відтінках. Бездоганна техніка вокалу, дикції, акторської гри.
Як режисер Національної опери України ім. Т. Шевченка поставив понад 20-ти вистав, зокрема «Князь Ігор» О. Бородіна (1975), «Запорожець за Дунаєм» С. Гулака-Артемовського (1978), «Тоска» Дж. Пучіні (1980), «Севільський цирюльник» Дж. Росіні (1981), «Наталка Полтавка» М. В. Лисенка (1989), «Золотий обруч» Б. Лятошинського (1989), «Мазепа» П. Чайковського (1991), «Тарас Бульба» М. В. Лисенка (1992), «Травіата» Дж. Верді (1994), «Піковая дама» П. І. Чайковського (1996), «Аїда» Дж. Верді (1998), «Війна і мир» С. С. Прокоф‘єва (2003) С. Прокоф'єва (2003).
Працюючи в оперній студії при НМАУ Д. Гнатюк завжди пропагував та ініціював постановку спектаклів українською мовою Зокрема, Д. Гнатюк поновив опери українських авторів — «Запорожець за Дунаєм» С. Гулака-Артемовського, «Наталку Полтавку» М. Лисенка, поставив «Севільський цирульник» Дж. Россіні, «Фауст» Ш. Гуно, «Травіату» Дж. Верді.
Громадська і політична діяльність
- Член КПРС з 1960 по 1990 рік
- Депутат Верховної Ради СРСР 8-10 скликань (тисяча дев'ятсот сімдесят дві — 1984)
- Народний депутат України 3-го скликання, заступник голови Комітету ВР з питань культури та духовності.(з 07.1998)
- Член Всеукраїнського об'єднання «Громада» (1997-05.1999)
- Голова Музичного товариства України (1985—1990) (з 1995 — Всеукраїнська музична спілка)
- Член президії Всесоюзного музичного товариства (1986—1991)
- Голова Київського міжобласного відділення Українського театрального товариства (1979—1985) (нині Національна спілка театральних діячів України)
- Член Комітету з Національної премії України ім. Т. Шевченка (1976—1996)
- Член Радянського комітету захисту миру (1978—1992)
- Голова українського відділення Товариства «СРСР-Канада» (1977—1987)
- Член правління Всеукраїнського фонду відтворення видатних пам'яток історико-архітектурної спадщини ім. О. Гончара
- Член правління Фонду сприяння розвитку мистецтв
- Член правління Комітету «Україна-Європа».
2004 року брав участь у Помаранчевій революції, зокрема виступав з народними піснями перед учасниками цілодобових мітингів на сцені Майдану Незалежності. У 2014 засуджував злочини режиму Януковича і за власним висловом, «з перших днів молився за Євромайдан»
Нагороди та звання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5alpDOGxSREFsT1RjbFJERWxPVFlsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVRd0pUazBKVVF3SlVKREpVUXdKVUk0SlVReEpUZ3lKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3WHlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNaVZFTVNVNFJTVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNRGN1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRU1DVTVOeVZFTVNVNU5pVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREFsT1RRbFJEQWxRa01sUkRBbFFqZ2xSREVsT0RJbFJERWxPREFsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRrekpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdKVVF4SlRneUpVUXhKVGhGSlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd055NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
- Звання Герой України з врученням ордена Держави (28 березня 2005) — за визначні особисті заслуги перед Українською державою у розвитку музичної культури, збагачення національної скарбниці оперного та народного пісенного мистецтва, багаторічну плідну творчу і громадсько-політичну діяльність
- Орден князя Ярослава Мудрого III ст. (27 березня 2015) — за вагомий особистий внесок у розвиток національної культури і театрального мистецтва, значні творчі здобутки, високу професійну майстерність та з нагоди Міжнародного дня театру
- Орден князя Ярослава Мудрого IV ст. (16 січня 2009) — за вагомий особистий внесок у справу консолідації українського суспільства, розбудову демократичної, соціальної і правової держави та з нагоди Дня Соборності України
- Орден князя Ярослава Мудрого V ст. (28 березня 2000) — за видатні заслуги перед українською державою у розвитку культури і мистецтва, багаторічну плідну творчу і громадську діяльність
- Почесна відзнака Президента України (27 березня 1995) — за видатні заслуги у розвитку українського музичного мистецтва, збагачення національної культурної спадщини
- Народний артист України (30 грудня 1999) — за вагомий особистий внесок у розвиток української культури, багаторічну плідну творчу і громадську діяльність
- Золота зірка Героя Соціалістичної Праці (1985), два ордени Леніна (1967,1985), орден Дружби народів (1975), орден Трудового Червоного Прапора (1985) й медалі.
- Народний артист СРСР (1960)
- Заслужений артист Української РСР (1958)
- Премія Ленінського комсомолу (СРСР, 1967), Державна премія (УРСР,1973) ім. Т. Г. Шевченка, Державна премія (СРСР,1977)[1] [ 22 липня 2015 у Wayback Machine.].
- Премія ім. З. Паліашвілі (Грузинської СРСР, 1972).
- Почесний громадянин Києва (1997), Чернівців (2002), Чернівецької області (2015).
Вшанування пам'яті
У місті Чернівці є вулиця Дмитра Гнатюка.
Сім'я
- Батько — Михайло Дмитрович (1898—1987) — колгоспник.
- Мати — Марія Іванівна (1898—1962) — колгоспниця.
- Старший брат — Іван. До 1940 року навчався у Вищій морській школі в Констанці (Румунія) .
- Дружина — Галина Макарівна Гнатюк (1927—2016) — мовознавець, лексикограф, історик української мови, доктор філологічних наук (1984), працювала в Інституті мовознавства імені О. А. Потебні НАН України .
- Син — Андрій — філолог, викладає французьку мову в університеті
Фотогалерея
- Коровай, подарований буковинською громадою Дмитрові Гнатюку до його 90-річчя
- Гнатюк Д.М. та Мельников В. М. на Майдані Незалежності, м. Київ, 2011 р.
- Гнатюк Д. М. і Цибух В. І. на Майдані Незалежності, м. Київ, 2011 р.
-
-
- Меморіальна дошка Дмитру Гнатюку в Києві
Примітки
- Гнатюк Дмитрий Михайлович // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1969.
- http://en.interfax.com.ua/news/general/340995.html
- Сьогодні помер оперний співак Дмитро Гнатюк. День. 29 квітня 2023. оригіналу за 10 серпня 2022. Процитовано 21 жовтня 2023.
- Не стало Дмитрия Гнатюка: ТОП-факты о легендарном оперном певце. bykvu.com. оригіналу за 26 листопада 2021. Процитовано 20 грудня 2019.
{{}}
: Текст «#Букви - всі важливі та найсвіжіші новини.» проігноровано () - . Архів оригіналу за 26 лютого 2015. Процитовано 25 червня 2012.
- Дмитро Гнатюк - пісні, біографія - Українські пісні. www.pisni.org.ua (укр.). Процитовано 26 червня 2022.
- Помер оперний співак Дмитро Гнатюк. Біографія - 112 Україна. ua.112.ua. оригіналу за 26 листопада 2021. Процитовано 20 грудня 2019.
- . Архів оригіналу за 5 січня 2020. Процитовано 13 січня 2020.
- Походзей П. І. Еволюція київської вокальної школи в другій половині хх століття: проблеми і творчі здобутки // Вісник Національної академії керівних кадрів культури і мистецтв № 1'2019. — с.435-441
- Бондарчук В. О. Оперна студія НМАУ як площина втілення режисерського методу Д. Гнатюка на прикладі постановки опери Ш. Гуно «Фауст» / В. О. Бондарчук // Аспекти історичного музикознавства. — 2017. — Вип. 10. — С. 285—296. — Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/asismy_2017_10_22.
- Віват, Маестро!. day.kyiv.ua. Газета «День». оригіналу за 26 листопада 2021. Процитовано 18 грудня 2019.
- Україна прощається з видатним співаком. ukrinform.ua. оригіналу за 26 листопада 2021. Процитовано 18 грудня 2019.
- Дмитро Гнатюк: «Янукович буде вмирати у важких муках, адже проклятий мільйонами» — Високий Замок. wz.lviv.ua. оригіналу за 22 листопада 2021. Процитовано 20 грудня 2019.
- Указ Президента України від 28 березня 2005 року № 537/2005 «Про присвоєння Д. Гнатюку звання Герой України»
- Указ Президента України від 27 березня 2015 року № 180/2015 «Про відзначення державними нагородами України діячів театрального мистецтва»
- Указ Президента України від 16 січня 2009 року № 26/2009 «Про відзначення державними нагородами України»
- Указ Президента України від 28 березня 2000 року № 541/2000 «Про нагородження відзнакою Президента України "Орден князя Ярослава Мудрого"»
- Указ Президента України від 27 березня 1995 року № 253/95 «Про нагородження Почесною відзнакою Президента України»
- Указ Президента України від 30 грудня 1999 року № 1637/99 «Про присвоєння Д. Гнатюку почесного звання "Народний артист України"»
- . Архів оригіналу за 13 січня 2020. Процитовано 13 січня 2020.
- . Архів оригіналу за 24 червня 2016. Процитовано 13 січня 2020.
Посилання
- Гнатюк Дмитро Михайлович // Українська музична енциклопедія. Т. 1: [А – Д] / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2006. — С. 475-476.
- Гнатюк Дмитро на сайті «Золотий Фонд української естради» [ 1 серпня 2015 у Wayback Machine.]
- Почесні імена України — еліта держави II. Видавництво Логос Україна [ 2 лютого 2014 у Wayback Machine.]
Література та джерела
- Стефанович М. П. Дмитро Михайлович Гнатюк. — Київ, 1961.
- Довідник «Хто є хто в Україні». — К. І. С.
- Дмитро Гнатюк: співав Сталіну і туарегам. Інтерв'ю Українській службі Бі-Бі-Сі. [ 21 квітня 2011 у Wayback Machine.]
- Гнатюк Дмитро Михайлович // Богайчук М. А. Література і мистецтво Буковини в іменах: словник-довідник / М. А. Богайчук. — Чернівці: Букрек, 2005. — С. 66–67.
- Історія вокального мистецтва / О. Д. Шуляр: [монографія]: Ч.ІІ. — Івано-Франківськ, «Плай» 2012. — С.229
- Гусар Ю. Простелився «рушничок» у світ: [про Дмитра Гнатюка] / Юхим Гусар Зірки не гаснуть: [художньо-документальні розповіді про видатних митців Буковини, чиї імена занесено на «Алею зірок» у Чернівцях]. — Чернівці: Правдивий поступ, 2003. — С. 11–20.
- Гусар Ю. Простелився «рушничок» у світ: [до 80-річчя від дня народження Д. Гнатюка] / Юхим Гусар // Час 2000. — 2005. — 25 берез. — С. 1, 5.
- Гусар Ю. Найтитулованіший буковинець: [про Дмитра Гнатюка] / Юхим Гусар // Буковинське віче. — 2010. — 3 берез. — С. 4.
- Шевченко Л. А. Гнатюк Дмитро Михайлович [ 18 січня 2017 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 127. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Gnatyuk Dmitro Miha jlovich Gnatyu k 28 bereznya 1925 s Mamayivci Rumunske korolivstvo nini Kicmanskij rajon Chernivecka oblast Ukrayina 29 kvitnya 2016 Kiyiv Ukrayina vidatnij ukrayinskij opernij spivak bariton rezhiser pedagog Narodnij artist Ukrayini 1999 Narodnij artist SRSR 1960 zasluzhenij artist URSR 1958 Geroj Socialistichnoyi Praci 1985 Geroj Ukrayini 2005 Kavaler ordena knyazya Yaroslava Mudrogo III IV V stupenya laureat Nacionalnoyi premiyi imeni Tarasa Shevchenka Pershij vikonavec hitiv 1960 h pisen Dva kolori Pisnya pro rushnik ta Kiyeve mij Vilno volodiv rumunskoyu movoyu Deputat Verhovnoyi Radi SRSR 8 10 go sklikan u 1972 1984 rokah Pochesnij gromadyanin Kiyeva 1997 Chernivciv 2002 ta Chernigivskoyi oblasti 2015 Dmitro Mihajlovich GnatyukZobrazhennyaOsnovna informaciyaPovne im ya Dmitro Mihajlovich GnatyukData narodzhennya 28 bereznya 1925 1925 03 28 1 Misce narodzhennya Mamayivci Rumunske korolivstvo nini Kicmanskij rajon Chernivecka oblastData smerti 29 kvitnya 2016 2016 04 29 2 91 rik Misce smerti Kiyiv UkrayinaPohovannya Bajkove kladovisheGromadyanstvo Rumuniya SRSR UkrayinaNacionalnist ukrayinecProfesiyi opernij ta estradnij spivak teatralnij rezhiser pedagogOsvita Nacionalna muzichna akademiya Ukrayini imeni P I ChajkovskogoSpivackij golos baritonInstrumenti vokal d Zhanri operaKolektivi Nacionalna opera Ukrayini imeni Tarasa ShevchenkaZaklad Nacionalna muzichna akademiya Ukrayini imeni P I ChajkovskogoNagorodi Orden Knyazya Yaroslava Mudrogo III stupenya Orden Knyazya Yaroslava Mudrogo IV stupenya Orden Knyazya Yaroslava Mudrogo V stupenya Pochesna vidznaka Prezidenta UkrayiniPremiyiZvannyagnatuk openua netCitati u Vikicitatah Fajli u VikishovishiZhittyepisRanni roki Narodivsya v seli Mamayivci nini Kicmanskogo rajonu Cherniveckoyi oblasti sho todi vhodilo do skladu Rumunskogo korolivstva v selyanskij rodini Batko Mihajlo Dmitrovich 1898 1987 mati Mariya Ivanivna 1898 1962 Batki zhili nebagato ale mali avtoritet u miscevih zhiteliv U rodini bulo shestero ditej i neridko Mihajlo Gnatyuk virushayuchi u spravah do Chernivciv zalishav Dmitra za starshogo Batko pid chas Pershoyi svitovoyi zalishivsya bez nogi tozh Dmitro zmalku buv zaluchenij do praci u silskomu gospodarstvi V umovah rumunskoyi okupaciyi zakinchiv rumunsku shkolu Yunak brav uchast u cerkovnomu hori otec Miroslav vidrazu vidchuv talant molodogo Dmitra ta navchiv jogo muzichnoyi gramoti Zgodom Dmitro organizuvav u shkoli gurtok hudozhnoyi samodiyalnosti i navit sam postaviv spektakl Svatannya na Goncharivci Prem yera vidbulasya u zvichajnisinkij kluni bo v seli ne bulo klubu Zvidti vinesli sino zrobili pomist dekoraciyami buli prineseni z hat kilimki Ta popri vse vistava mala velicheznij uspih Zgodom na rajonnij olimpiadi hudozhnoyi samodiyalnosti cya postanovka otrimala visoku ocinku Yiyi navit zbiralisya vidpraviti do Kiyeva ale gryanula Druga svitova Z pochatkom radyanskoyi okupaciyi 1940 priyednannya regionu do URSR ta piznishogo vtorgnennya nimciv vtrativ starshogo brata Ivana yakij navchavsya u Rumuniyi a z povernennyam na batkivshinu buv zvinuvachenij u shpionazhi i strachenij Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni j povtornoyi rumunskoyi okupaciyi Dmitro Gnatyuk zhiv u evakuaciyi v misti Nizhnya Salda Sverdlovskoyi oblasti de otrimav dodatkovu serednyu osvitu ta zmushenij buv z 1944 roku pracyuvati metalurgom Povoyenni roki Pislya vijni povernuvsya u Chernivci Z 1945 roku artist solist Cherniveckogo oblasnogo muzichno dramatichnogo teatru imeni Olgi Kobilyanskoyi Rezhiser teatru Vasil Vasilko zaproponuvav Gnatyuku zigrati Mikolu v spektakli Natalka Poltavka Molodij artist pracyuvav po 14 godin tak jomu hotilosya vdoskonaliti svoyu rol Nevdovzi rezhiser zatelefonuvav svoyemu drugovi opernomu spivaku ta pedagogu Ivanu Patorzhinskomu i skazav sho napravlyaye do nogo molodogo spivaka yakij bazhaye vchitisya Vlitku Dmitro zmig priyihati do Kiyeva prote niyak ne mig znajti konservatoriyu Pitavshi u perehozhih ti pomilkovo naprvili jogo do teatralnogo institutu Tam vin uspishno sklav ispiti na rezhiserskij fakultet a potim rektor Semen Tkachenko zapitav u Gnatyuka chi mozhe toj sho nebud zaspivati Dmitro zaspivav Divlyus ya na nebo a rektor zdivuvavsya i skazav sho jomu treba bulo v konservatoriyu jti Zreshtoyu rozibravshis u chomu rich Semen Mihajlovich sam vidviv Gnatyuka do Patorzhinskogo Pislya otrimannya diploma Dmitra Mihajlovicha prijnyali do Kiyivskogo opernogo teatru yakomu vin zalishivsya virnim na vse zhittya Piznishe staye solistom Kiyivskogo teatru operi i baletu 1951 1988 direktorom 1979 1980 rezhiserom 1980 1988 Vodnochas 1983 1993 zaviduvach katedri opernoyi pidgotovki Kiyivskoyi konservatoriyi Do 90 richchya vidatnogo spivaka Vasil Folvarochnij prisvyativ Dmitru Gnatyuku roman hroniku Na visotah orlinogo letu Muzichna kar yera Zakinchiv Kiyivske muzichne uchilishe u 1951 Kiyivsku derzhavnu konservatoriyu klas I S Patorzhinskogo Pid chas navchannya mav zustrich iz diktatorom SRSR Josipom Stalinim yakij takozh ociniv jogo talant Vi sobi ne uyavlyayete sho ya todi she student konservatoriyi perezhiv Koli ya vijshov do publiki moya nervova sistema prosto vidmovila Ya pam yatayu sho spivav Divlyus ya na nebo chudovu nashu pisnyu Byust Dmitra Gnatyuka i druzhini Galini na Bajkovomu cvintari Z 1951 roku solist Kiyivskogo teatru operi i baletu im T Shevchenka U 1979 1980 rokah direktor v 1980 1988 rezhiser v 1988 2011 hudozhnij kerivnik i golovnij rezhiser ponad 20 postanovok z 2011 rezhiser teatru Staviv spektakli v opernij studiyi Kiyivskoyi konservatoriyi i Doneckomu teatri operi ta baletu im A Solov yanenka Talanovito vikonani partiyi Yevgeniya Onyegina Figaro Rigoletto Ostap Mikola Taras Bulba Natalka Poltavka Lisenka Petruchchio Mazepi Rigoletto j bagatoh inshih personazhiv zabezpechili jomu vsesoyuznu populyarnist a takozh gastroli v SShA Avstriyi Italiyi Novij Zelandiyi ta KNR U nyu jorkskomu Karnegi Holi publika ne zamovkala j vimagala spivaka na bis tak vidchajdushno sho ci ovaciyi pererosli u tretij akt koncertu Potim shanuvalniki namagalisya vdertisya v grimerku j zlamali dveri Takij zhe azhiotazh buv usyudi kudi Gnatyuk priyizhdzhav iz koncertami U 1960 zapisav pisnyu Dva kolori gramplativki z yakoyu skupovuvalisya velicheznimi tirazhami pisnya zvuchala v teleperedachah i na radiostanciyah Nezabarom spivak zakripiv uspih vikonavshi Pisnyu pro rushnik U tomu zh roci Dmitro Gnatyuk otrimav zvannya Narodnogo artista SRSR V 1975 zdobuv drugu osvitu zakinchivshi Kiyivskij institut teatralnogo mistectva za specialnistyu rezhiser Okrim spivochoyi kar yeri Dmitro Gnatyuk uvijshov v istoriyu yak rezhiser novator Zakinchivshi rezhiserskij fakultet vzyavsya za vtilennya svoyih najsmilivishih zadumiv Jogo debyutom v novomu amplua stala opera Oleksandra Borodina Knyaz Igor Dmitro Mihajlovich viklyuchiv bud yaku mozhlivist porivnyannya jogo postanovki z inshimi vin svidomo porushiv klasichni operni kanoni ta zamist chergovosti uvertyura prolog opera predstaviv prolog uvertyuru operu posilivshi dinamiku vistavi j skorotivshi yiyi chas na pivtori godini Ne vsi spochatku zrozumili sut takoyi novatorskoyi rezhisuri navit dorikali Gnatyuku ale chas doviv jogo pravotu Z 1985 roku takozh rezhiser Kiyivskogo dityachogo muzichnogo teatru z 2005 roku Kiyivskij municipalnij akademichnij teatr operi i baletu dlya ditej ta yunactva U 1983 1990 rokah zaviduvach kafedroyu opernoyi pidgotovki Kiyivskoyi konservatoriyi im P I Chajkovskogo z 1985 docent z 1987 profesor Gnatyuk vse zhittya zbirav ukrayinskij zhivopis U svoyij domivci kolekcionuvav tvori kincya XIX pochatku XX stolit chasto ryatuyuchi yih vid znishennya povertayuchi z za kordonu abo j restavruyuchi Prozhiv 65 rokiv zi svoyeyu druzhinoyu Galinoyu Makarivnoyu Gnatyuk yaka bagato rokiv prisvyatila rozvitku ukrayinskoyi gramatiki ta leksikologiyi a takozh vivchennyu istoriyi movi Os yak Dmitro Gnatyuk opisuvav svoyu druzhinu Meni poshastilo sho druzhina ne bula zakohana u diamanti Ne zmushuvala mene kupuvati cogo tozh ya vse vkladav u kartini Moye hobi davalo nathnennya i bazhannya zhiti pracyuvati j robiti dobro Za chas svoyeyi kar yeri Dmitro Gnatyuk dav nezlichennu kilkist koncertiv postaviv ponad dva desyatki vistav zapisav 6 kompakt diskiv i ponad 15 plativok Zajmavsya vikladackoyu diyalnistyu v stolichnij konservatoriyi Nacionalnij muzichnij akademiyi imeni Petra Chajkovskogo buv golovnim rezhiserom opernogo teatru Pomer 29 kvitnya 2016 roku v Kiyevi na 92 mu roci zhittya Pohovanij na Bajkovomu kladovishi Harakteristika tvorchostiVistupav yak koncertnij spivak gastrolyuvav za kordonom Ugorshina SShA Kanada Rosijska Federaciya Portugaliya Nimechchina Zapisav ponad 15 plativok 6 kompakt diskiv Vsogo u koncertnomu repertuari ponad 85 tvoriv nacionalnoyi ta svitovoyi klasiki vid bukovincya Sidora Vorobkevicha do avstrijcya Jozefa Gajdna Shirokij zhanrovo stilovij diapazon Silnij golos rivnij u vsih registrah gnuchkij u vidtinkah Bezdoganna tehnika vokalu dikciyi aktorskoyi gri Yak rezhiser Nacionalnoyi operi Ukrayini im T Shevchenka postaviv ponad 20 ti vistav zokrema Knyaz Igor O Borodina 1975 Zaporozhec za Dunayem S Gulaka Artemovskogo 1978 Toska Dzh Puchini 1980 Sevilskij ciryulnik Dzh Rosini 1981 Natalka Poltavka M V Lisenka 1989 Zolotij obruch B Lyatoshinskogo 1989 Mazepa P Chajkovskogo 1991 Taras Bulba M V Lisenka 1992 Traviata Dzh Verdi 1994 Pikovaya dama P I Chajkovskogo 1996 Ayida Dzh Verdi 1998 Vijna i mir S S Prokof yeva 2003 S Prokof yeva 2003 Pracyuyuchi v opernij studiyi pri NMAU D Gnatyuk zavzhdi propaguvav ta iniciyuvav postanovku spektakliv ukrayinskoyu movoyu Zokrema D Gnatyuk ponoviv operi ukrayinskih avtoriv Zaporozhec za Dunayem S Gulaka Artemovskogo Natalku Poltavku M Lisenka postaviv Sevilskij cirulnik Dzh Rossini Faust Sh Guno Traviatu Dzh Verdi Gromadska i politichna diyalnistChlen KPRS z 1960 po 1990 rik Deputat Verhovnoyi Radi SRSR 8 10 sklikan tisyacha dev yatsot simdesyat dvi 1984 Narodnij deputat Ukrayini 3 go sklikannya zastupnik golovi Komitetu VR z pitan kulturi ta duhovnosti z 07 1998 Chlen Vseukrayinskogo ob yednannya Gromada 1997 05 1999 Golova Muzichnogo tovaristva Ukrayini 1985 1990 z 1995 Vseukrayinska muzichna spilka Chlen prezidiyi Vsesoyuznogo muzichnogo tovaristva 1986 1991 Golova Kiyivskogo mizhoblasnogo viddilennya Ukrayinskogo teatralnogo tovaristva 1979 1985 nini Nacionalna spilka teatralnih diyachiv Ukrayini Chlen Komitetu z Nacionalnoyi premiyi Ukrayini im T Shevchenka 1976 1996 Chlen Radyanskogo komitetu zahistu miru 1978 1992 Golova ukrayinskogo viddilennya Tovaristva SRSR Kanada 1977 1987 Chlen pravlinnya Vseukrayinskogo fondu vidtvorennya vidatnih pam yatok istoriko arhitekturnoyi spadshini im O Gonchara Chlen pravlinnya Fondu spriyannya rozvitku mistectv Chlen pravlinnya Komitetu Ukrayina Yevropa 2004 roku brav uchast u Pomaranchevij revolyuciyi zokrema vistupav z narodnimi pisnyami pered uchasnikami cilodobovih mitingiv na sceni Majdanu Nezalezhnosti U 2014 zasudzhuvav zlochini rezhimu Yanukovicha i za vlasnim vislovom z pershih dniv molivsya za Yevromajdan Nagorodi ta zvannyaZirka Dmitra Gnatyuka na Aleyi Zirok v Kiyevi Zvannya Geroj Ukrayini z vruchennyam ordena Derzhavi 28 bereznya 2005 za viznachni osobisti zaslugi pered Ukrayinskoyu derzhavoyu u rozvitku muzichnoyi kulturi zbagachennya nacionalnoyi skarbnici opernogo ta narodnogo pisennogo mistectva bagatorichnu plidnu tvorchu i gromadsko politichnu diyalnist Orden knyazya Yaroslava Mudrogo III st 27 bereznya 2015 za vagomij osobistij vnesok u rozvitok nacionalnoyi kulturi i teatralnogo mistectva znachni tvorchi zdobutki visoku profesijnu majsternist ta z nagodi Mizhnarodnogo dnya teatru Orden knyazya Yaroslava Mudrogo IV st 16 sichnya 2009 za vagomij osobistij vnesok u spravu konsolidaciyi ukrayinskogo suspilstva rozbudovu demokratichnoyi socialnoyi i pravovoyi derzhavi ta z nagodi Dnya Sobornosti Ukrayini Orden knyazya Yaroslava Mudrogo V st 28 bereznya 2000 za vidatni zaslugi pered ukrayinskoyu derzhavoyu u rozvitku kulturi i mistectva bagatorichnu plidnu tvorchu i gromadsku diyalnist Pochesna vidznaka Prezidenta Ukrayini 27 bereznya 1995 za vidatni zaslugi u rozvitku ukrayinskogo muzichnogo mistectva zbagachennya nacionalnoyi kulturnoyi spadshini Narodnij artist Ukrayini 30 grudnya 1999 za vagomij osobistij vnesok u rozvitok ukrayinskoyi kulturi bagatorichnu plidnu tvorchu i gromadsku diyalnist Zolota zirka Geroya Socialistichnoyi Praci 1985 dva ordeni Lenina 1967 1985 orden Druzhbi narodiv 1975 orden Trudovogo Chervonogo Prapora 1985 j medali Narodnij artist SRSR 1960 Zasluzhenij artist Ukrayinskoyi RSR 1958 Premiya Leninskogo komsomolu SRSR 1967 Derzhavna premiya URSR 1973 im T G Shevchenka Derzhavna premiya SRSR 1977 1 22 lipnya 2015 u Wayback Machine Premiya im Z Paliashvili Gruzinskoyi SRSR 1972 Pochesnij gromadyanin Kiyeva 1997 Chernivciv 2002 Cherniveckoyi oblasti 2015 Vshanuvannya pam yatiU misti Chernivci ye vulicya Dmitra Gnatyuka Sim yaBatko Mihajlo Dmitrovich 1898 1987 kolgospnik Mati Mariya Ivanivna 1898 1962 kolgospnicya Starshij brat Ivan Do 1940 roku navchavsya u Vishij morskij shkoli v Konstanci Rumuniya Druzhina Galina Makarivna Gnatyuk 1927 2016 movoznavec leksikograf istorik ukrayinskoyi movi doktor filologichnih nauk 1984 pracyuvala v Instituti movoznavstva imeni O A Potebni NAN Ukrayini Sin Andrij filolog vikladaye francuzku movu v universitetiFotogalereyaKorovaj podarovanij bukovinskoyu gromadoyu Dmitrovi Gnatyuku do jogo 90 richchya Gnatyuk D M ta Melnikov V M na Majdani Nezalezhnosti m Kiyiv 2011 r Gnatyuk D M i Cibuh V I na Majdani Nezalezhnosti m Kiyiv 2011 r Gnatyuk D M ta Kadenyuk L K Gurbik B O Melnikov V M m Kiyiv 2010 r Rozhok V I D Gnatyuk ta V Folvarochnij v Malomu zali NMAU Memorialna doshka Dmitru Gnatyuku v KiyeviPrimitkiGnatyuk Dmitrij Mihajlovich Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1969 d Track Q649d Track Q17378135 http en interfax com ua news general 340995 html Sogodni pomer opernij spivak Dmitro Gnatyuk Den 29 kvitnya 2023 originalu za 10 serpnya 2022 Procitovano 21 zhovtnya 2023 Ne stalo Dmitriya Gnatyuka TOP fakty o legendarnom opernom pevce bykvu com originalu za 26 listopada 2021 Procitovano 20 grudnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Tekst Bukvi vsi vazhlivi ta najsvizhishi novini proignorovano dovidka Arhiv originalu za 26 lyutogo 2015 Procitovano 25 chervnya 2012 Dmitro Gnatyuk pisni biografiya Ukrayinski pisni www pisni org ua ukr Procitovano 26 chervnya 2022 Pomer opernij spivak Dmitro Gnatyuk Biografiya 112 Ukrayina ua 112 ua originalu za 26 listopada 2021 Procitovano 20 grudnya 2019 Arhiv originalu za 5 sichnya 2020 Procitovano 13 sichnya 2020 Pohodzej P I Evolyuciya kiyivskoyi vokalnoyi shkoli v drugij polovini hh stolittya problemi i tvorchi zdobutki Visnik Nacionalnoyi akademiyi kerivnih kadriv kulturi i mistectv 1 2019 s 435 441 Bondarchuk V O Operna studiya NMAU yak ploshina vtilennya rezhiserskogo metodu D Gnatyuka na prikladi postanovki operi Sh Guno Faust V O Bondarchuk Aspekti istorichnogo muzikoznavstva 2017 Vip 10 S 285 296 Rezhim dostupu http nbuv gov ua UJRN asismy 2017 10 22 Vivat Maestro day kyiv ua Gazeta Den originalu za 26 listopada 2021 Procitovano 18 grudnya 2019 Ukrayina proshayetsya z vidatnim spivakom ukrinform ua originalu za 26 listopada 2021 Procitovano 18 grudnya 2019 Dmitro Gnatyuk Yanukovich bude vmirati u vazhkih mukah adzhe proklyatij miljonami Visokij Zamok wz lviv ua originalu za 22 listopada 2021 Procitovano 20 grudnya 2019 Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 28 bereznya 2005 roku 537 2005 Pro prisvoyennya D Gnatyuku zvannya Geroj Ukrayini Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 27 bereznya 2015 roku 180 2015 Pro vidznachennya derzhavnimi nagorodami Ukrayini diyachiv teatralnogo mistectva Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 16 sichnya 2009 roku 26 2009 Pro vidznachennya derzhavnimi nagorodami Ukrayini Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 28 bereznya 2000 roku 541 2000 Pro nagorodzhennya vidznakoyu Prezidenta Ukrayini Orden knyazya Yaroslava Mudrogo Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 27 bereznya 1995 roku 253 95 Pro nagorodzhennya Pochesnoyu vidznakoyu Prezidenta Ukrayini Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 30 grudnya 1999 roku 1637 99 Pro prisvoyennya D Gnatyuku pochesnogo zvannya Narodnij artist Ukrayini Arhiv originalu za 13 sichnya 2020 Procitovano 13 sichnya 2020 Arhiv originalu za 24 chervnya 2016 Procitovano 13 sichnya 2020 PosilannyaGnatyuk Dmitro Mihajlovich Ukrayinska muzichna enciklopediya T 1 A D Gol redkol G Skripnik Kiyiv IMFE NANU 2006 S 475 476 Dmitro Gnatyuk u sestrinskih Vikiproyektah Citati u Vikicitatah Novini u Vikinovinah Genealogiya na Rodovodi Dmitro Gnatyuk u Vikishovishi Gnatyuk Dmitro na sajti Zolotij Fond ukrayinskoyi estradi 1 serpnya 2015 u Wayback Machine Pochesni imena Ukrayini elita derzhavi II Vidavnictvo Logos Ukrayina 2 lyutogo 2014 u Wayback Machine Literatura ta dzherelaStefanovich M P Dmitro Mihajlovich Gnatyuk Kiyiv 1961 Dovidnik Hto ye hto v Ukrayini K I S Dmitro Gnatyuk spivav Stalinu i tuaregam Interv yu Ukrayinskij sluzhbi Bi Bi Si 21 kvitnya 2011 u Wayback Machine Gnatyuk Dmitro Mihajlovich Bogajchuk M A Literatura i mistectvo Bukovini v imenah slovnik dovidnik M A Bogajchuk Chernivci Bukrek 2005 S 66 67 Istoriya vokalnogo mistectva O D Shulyar monografiya Ch II Ivano Frankivsk Plaj 2012 S 229 Gusar Yu Prostelivsya rushnichok u svit pro Dmitra Gnatyuka Yuhim Gusar Zirki ne gasnut hudozhno dokumentalni rozpovidi pro vidatnih mitciv Bukovini chiyi imena zaneseno na Aleyu zirok u Chernivcyah Chernivci Pravdivij postup 2003 S 11 20 Gusar Yu Prostelivsya rushnichok u svit do 80 richchya vid dnya narodzhennya D Gnatyuka Yuhim Gusar Chas 2000 2005 25 berez S 1 5 Gusar Yu Najtitulovanishij bukovinec pro Dmitra Gnatyuka Yuhim Gusar Bukovinske viche 2010 3 berez S 4 Shevchenko L A Gnatyuk Dmitro Mihajlovich 18 sichnya 2017 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D S 127 ISBN 966 00 0405 2