До́рошів — село в Україні, у Куликівській селищній громаді Львівського району Львівської області. Населення становить 857 осіб.
село Великий Дорошів | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Львівська |
Район | Львівський |
Громада | Куликівська селищна громада |
Основні дані | |
Засноване | 1443 |
Населення | 857 |
Площа | 11,31 км² |
Густота населення | 75,77 осіб/км² |
Поштовий індекс | 80364 |
Телефонний код | +380 3252 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 49°57′03″ пн. ш. 24°03′31″ сх. д. / 49.95083° пн. ш. 24.05861° сх. д.Координати: 49°57′03″ пн. ш. 24°03′31″ сх. д. / 49.95083° пн. ш. 24.05861° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 260 м |
Водойми | річка Недільчина |
Відстань до обласного центру | 15 км |
Відстань до районного центру | 15 км |
Найближча залізнична станція | Зашків |
Відстань до залізничної станції | 5 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | 80364, Львівська обл., Львівський р-н, с. Великий Дорошів |
Карта | |
![]() ![]() Великий Дорошів | |
![]() ![]() Великий Дорошів | |
Мапа | |
Населення
Згідно з переписом за 1880 рік у Великому та Малому Дорошеві мешкало 859 осіб, з них 811 греко-католиків, 27 римо-католиків, 21 єврей. Наприкінці XIX — на початку XX століття більшість мешканців села були москвофілами.
Станом на 12 січня 1989 року населення Великого Дорошева, згідно перепису, становило 955 осіб, у 2001 році — 857 осіб. На час виборів народних депутатів 2014 року в селах Великий та Малий Дорошів було 900 виборців, 694 з яких брали участь у голосуванні.
Географія
Розташування
Великий Дорошів віддалений на 8 км на північ від Львова (від Галицького перехрестя) і 4 км на південь від Куликова, на захід знаходиться село Зашків, на північний захід за 3 км по прямій лежить Костеїв, на північний схід розташовується Нове Село, на захід 1-1.5 км.Малий Дорошів, а на південний схід видніється с. Ситихів. Від Ситихова, на захід, а від Великого Дорошева на південь через 2 км, лежить село Гряда, яка тягнеться вузькою забудовою від траси Львів — Рава-Руська, аж до Завадівського лісу (лісовий заказник «Гряда»). Ці два населені пункти знаходяться на вузькій височині, яка утворює частину Жовківського Розточчя, що тягнеться зі заходу на схід, і оточені від півночі вузькою і підмоклою долиною річки Капелівки. Між селами Гряда та Великий Дорошів зі західної сторони від Зашкова тягнуться луки (пасовища) приблизно шириною 2 км, які пронизані осушувальними каналами вздовж (від Зашкова до Кошелева) і поперек, від річки Капелівка до річки Недільчина. Село перетинає з півдня на північ автомобільна шлях Львів — Жовква — Рава-Руська. Стара забудова села лежить по обидві сторони потічка, який бере свій початок у полях в напрямку Костеєва та протікає долинкою між горбками з північного заходу через Саджівку (житловий масив), а далі на південний схід, через Болото (житловий масив) і вздовж футбольного стадіону, впадає в річку Недільчину.
Рельєф, природні копалини
Село розташоване на Грядовому Побужжю — одній із семи гряд, а саме на Куликівській (Дорошівській) гряді. В районі Малого Дорошева між річками Капелівка і Недільчина є поклади торфу (народна назва Кар'єр).
Клімат
Клімат атлантично-континентальний, характеризується високою вологістю (до 78 %), м'якими зимами, теплим літом, без посух. Середня річна норма опадів становить 610—635 мм. Максимальна кількість опадів випадає у червні і липні, мінімум — узимку. Цікавим є те, що коли в Гряді і Грибовичах падає дощ, то у Великому Дорошеві його може і бути. Так само буває із Куликовом, а от коли падає у Дорошеві, то і в Гряді обов'язково. Такий феномен можна пояснити тим, що ліс притягує дощ.
Ґрунти
Найпоширенішими типами ґрунтів є: сірі і темно-сірі опідзолені легкосуглинкові ґрунти, сформовані на лесах (пагорбах). На пониженнях, тобто, у долині біля річки і каналів лучно-болотні, лучні і дернові та торфувато-глеєві ґрунти на алювіальних відкладах. В урочищі Кар'єр між річками Капелівка і Недільчина є поклади торфу, придатні для опалювання. Біля колишніх корівників (колгоспу) в яру на поверхню показуються поклади глини. Також можна зустріти глину на схилі при Кощеївському шляхові та в урочищі Жидівка.
Флора, фауна
На теренах села з трав'яних рослин тут зростають барвінок, медунка лікарська, маренка запашна, ромашка, гравілат річковий, копитняк європейський, зеленчук жовтий, веснівка дволиста, звіробій та інші, а з дерев — липа серцелиста, тополя біла, каштан кінський, граб, ясен звичайний, клен-явір, верба, береза та осика.
У річці водяться карась, окунь, щука, плотва та в'юн. Серед представників герпетофауни численними є сіра ропуха, жаба озерна та трав'яна, звичайними — жаба гостроморда, квакша, прудка і живородна ящірки, звичайний вуж. Також зустрічається звичайний та гребінчастий тритони.
Серед птахів найчисельнішими є дрібні горобині птахи (горобці), ворони, сороки, ластівки,лелеки, можна зустріти крука та шуліку. Водяться сова та пугач, трапляються синиця та дятел. На водоймах водяться дикі качки. Різко зменшилась популяція чайок.
Серед ссавців найбільше гризунів: мишей та пацюків. На полях можна зустріти хом'яка. Водиться заєць, буває пробігає лисиця та сарна. Також улітку часто зустрічаються кажани.
Гідрологія
Вздовж села з заходу на схід, між Дорошівською (Куликівською) та Грядецькою грядою, тече річка Недільчина, яка несе свої води вздовж Малого Дорошева та Кошелева і далі аж до околиці села Кукезова. Де річка впадає в Думний Потік, який належать до басейну Західного Бугу. Долина широка, місцями заболочена, поросла лучною рослинністю, помережана меліоративними каналами. Річище слабозвивисте, у багатьох місцях каналізоване.
Притоки: два невеликі потічки (один потічок в районі хутора Млин (фермерське господарство «Аталант»), другий — в районі стадіону) та меліоративні канали, які з'єднують між собою Капелівку та Недільчину.
Походження назви
Існують такі версії щодо походження назви села:
- Перша версія: на цьому місці колись, можливо, існувало поселення Дороша. Імовірно тут міг бути Дорошів двір, назва з часом трансформувалася в Дорошів. Всі назви населених пунктів довкола міста Львова закінчені на -ів — свідчать про XIII століття виникнення цих поселень, як і Львів. І якщо Львів був оборонним містом князя Лева Даниловича, так і ці села: Малехів, Зашків, Дорошів Великий і Малий, Куликів, Сулимів, Звертів, Артасів, мали бути подібними укріпленими оселями якогось боярина Мелешка, Зашка, Дороша, Кулика, Сулими та інших.
- Друга версія: назва села може походити від того, що воно було розкинено по дві сторони дороги, Дорогошів, яка пізніше трансформувалася у Дорошів.
Дорошівська топоніміка
Як і в кожному селі, окремі частини мають свої власні назви, які походять від розташування. Наприклад: Болото чи Береги, Загуменки, Нивки, Гори, так і цікавіші та загадковіші, які потребують роз'яснення чи дослідження Саджівка, Бірці, Жидівка, урочище на Лічинах, Могили, хутір Млин (колись там був млин, тепер там фермерське господарство).
Історія
Перша згадка про церкву в с. Великий Дорошів датується 1443 роком.
У «Географічному словнику Королівства Польського» поданий наступний опис Великого Дорошева:
Великий Дорошів — ось що написано про село в польському географічному словнику: село, належить до Жовківського повіту, 4 км на південь від Куликова, 18 км на південний схід від Жовкви. Великий Дорошів лежить при дорозі Львів—Жовква. Згідно з переписом за 1880 рік у Великому та Малому Дорошеві було разом 859 жителів (811 греко-католиків, 27 римо-католиків, 21 єврей). Парафія римо-католицька була в Куликові, греко-католицька була в Великому Дорошеві, належала до Куликівського деканату. Обидві місцевості становили одну кадастральну гміну, але окремі адміністративні ґміни мали кожна по одній філіальній школі з одним вчителем. У Великому Дорошеві була мурована церква, збудована в 1870 році у візантійському стилі.
У податковому реєстрі 1515 року село перебувало у власності Одновського, у селі документується 3 лани (близько 75 га) оброблюваної землі.
В період ЗУНР (1 листопада 1918 — 16 липня 1919) та остаточного встановлення польської влади і аж до 1934 року незалежний підрозділ муніципалітету у Жовківському повіті.
Після реформи 1 серпня 1934 року було створено Надичівський сільський муніципалітет (ґміну) в Жовківському повіті, який об'єднав такі довколишні села: Великий Дорошів та Малий Дорошів, Гребінці, Кошелів, Мервичі, Могиляни, Надичі, Нове-Село, Перемивки, Смереків, Сулимів, Віднів. Така структура проіснувала до 1939 року. З приходом Радянської влади, почалася нова реформа адміністративних одиниць, що складалася з сіл та районів.
10 січня 1940 року Політбюро ЦК КП(б)У на своєму засіданні ухвалила рішення про районний поділ новоутвореної Львівської області, у тому числі про створення Куликівського району з центром у селищі Куликів, села Великий та Малий Дорошів увійшли до складу цього району. Однак вже 29 червня 1941 року радянські війська були вимушені залишити селище. Під час німецької окупації в селі був призначений солтис, але 1944 року разом з німецькими частинами, що відступали солтис покинув село. Радянську владу на території району було відновлено лише 20 липня 1944 року після того, як Червона Армія увійшла в Куликів. Район було ліквідовано у січні 1959 року, а його територія увійшла до складу Нестерівського району (тепер Львівський район), а села Великий та Малий Дорошів залишилися у підпорядкуванні Куликівської селищної ради аж до 2006 року. Сільська рада з адміністративним центром в селі Великий Дорошів утворена 30 червня 2005 року, якій підпорядковувалися Великий та Малий Дорошів.
Релігійне життя
У центрі села Великий Дорошів височіє величний храм Собору Пресвятої Богородиці. Розташований на пагорбі і домінує над всією сільською забудовою. Мурована з цегли на кам'яному фундаменті тридільна споруда, побудована в неовізантійському стилі. Купол храму точно повторює купол жовківської василіянської церкви, яким він був до перебудови на початку XX століття, у ході якої його розібрали. Дорошівський «близнюк» і досі нагадує нам про свого старшого брата.
Попередня дерев'яна церква Втечі до Єгипту Пресвятої Богородиці походила з 1701 року, яка була збудована коштом громади, згоріла. У 1857 році за проєктом львівського архітектора Йогана Міхля розпочалося спорудження мурованої будівлі. Наріжний камінь і пам'яткова грамота на пергаменті покладені восени 1858 року тодішніми дідичами Олександром і Антоном Батовськими. Спорудження храму велося стараннями пароха о. Теофіля Полянського та від громади — селян Петра Мартина і Михайла Легіна. Завершилося будівництво 1864 року. 1866 році виконано внутрішнє оздоблення, а в січні 1867 року встановлено іконостас мюнхенської роботи.
Греко-католицьку парафію в селі закладено львівським греко-католицьким єпископом Атанасієм (Шептицьким) у 1735 році.
А ще біля церкви є цікавий пам'ятник — хрест, під яким лежить стрілецька мазепинка і надпис «Україна рве кайдани». Цей пам'ятник встановили у 1990 році, коли був проголошений державний суверенітет України.
У 2019 році розпочалося будівництво на місці старої дерев'яної дзвіниці нової мурованої.
Парохи
Інфраструктура
Освіта
До 1968 року навчання проходило в старій школі, збудованій коштом громади ще за часів Австро-Угорщини. Будівлю нової школи відкрито 1 вересня 1968 року. Нині — Великодорошівський заклад загальної середньої освіти I—II ступенів Куликівської селищної ради Львівського району Львівської області.
Господарство
З приходом радянської влади в селі був створений колгосп. Першим головою був Говоруха Григорій Михайлович. Пізніше дорошівський колгосп об'єднали з куликівським і спільний колгосп отримав назву — імені Климента Тимірязєва. Кантора була в Куликові. На території села була збудована ферма для корів. Два корівника по 90 голів, та третій на 180 голів. Тепер там міститься птахофабрика та виробництво металопластикових вікон.
Спортивне життя
- Футбол
1967 року в селі створено футбольну команду «Колос», яка взяла участь у чемпіонаті Нестерівського району. Цього ж року команда зайняла перше місце в групі та виборола кубок «50-ліття Радянської влади». Протягом 1971—1982 років ФК «Колос» ставав чемпіоном першої ліги Нестерівського району, тричі виборював «Кубок весни», а також фіналістом кубку на приз газети «Нове життя».
На початку 1990-х років ФК «Колос» перейменований на ФК «Галичина» і вже 1996 року стала володарем кубку на приз газети «Високий Замок». У 1998—2004 роках команда з перервою виступає у чемпіонаті Львівської області з футболу, а під час перерви декілька сезонів виступає у чемпіонаті району.
2011 року ФК «Галичина» посіла перше місце в групі та бронзовий призер першої ліги Жовківського району, 2012 року — друге місце в групі, а в боротьбі за бронзу поступається команді з села Гійче. Тому в підсумку посідає четверту сходинку у першій лізі Жовківського району.
У 2013 року ФК «Галичина» після тривалої перерви відновила виступи у чемпіонаті Львівської області з футболу серед команд другої ліги. У цьому сезоні команда під керівництвом тренера Богдана Стронціцького здобула друге місце в групі та третє в чемпіонаті, а команда юнаків під керівництвом Ігоря Піха також зайняла друге місце в групі та третє у чемпіонаті.
Протягом 2014—2015 років ФК «Галичина» стала чемпіоном Львівської області у другій лізі, причому перемогу в чемпіонаті було одержано двома складами: дорослим (Головний тренер Михальчук С. О.) та юнацьким (тренер Піх І.)., була фіналістом кубку Героїв Майдану, півфіналістом кубку пам'яті Ярослава Пастернака, учасником кубку імені Ернеста Юста. У 2016 році команда виступає у першій лізі чемпіонату Львівщини, а наступного, 2017 року — дебютує в Прем'єр-лізі Львівщини (тренер Ігор Піх).
2018 року юнацький склад ФК «Галичина» (Великий Дорошів) став чемпіон другої ліги Львівської області. У боротьбі за звання абсолютного чемпіона «галичани» під керівництвом тренера Володимира Неділька за сумою двох матчів з переконливим рахунком 11:1 обіграли ФК «Газовик-Хуртовина» з Комарна. У 2019—2020 роках ФК «Галичина» учасник чемпіонату Львівської області серед команд другої ліги.
- Ракетомодельний спорт
З 22 по 27 серпня 2015 року в селі вперше в Україні проводився Чемпіонат Європи з авіамодельного спорту. Українська збірна стала абсолютним чемпіоном у командній першості: збірна юніорів виборола 7 золотих, 3 срібних і 4 бронзових медалі; доросла збірна — 7 золотих, 3 срібних і 3 бронзових медалі.
Відомі люди
- Краль Василь — командир сотні УПА «Галайда-2» в ТВ-12 «Климів», та сотні («підвідділ 114») в ТВ-28 «Данилів».
- Фурта Ігор Михайлович (03.02.1985 - 09.11.2023) - солдат ЗСУ, помер в лікарні м. Миколаїв.
Примітки
- Знайти поштовий індекс. ukrposhta.ua. Укрпошта. оригіналу за 4 жовтня 2021. Процитовано 13 червня 2023.
- . ukrtelecom.ua. Укртелеком. Архів оригіналу за 3 грудня 2007. Процитовано 18 червня 2023.
- Прогноз погоди в селі Великий Дорошів. weather.in.ua. Погода в Україні. оригіналу за 21 грудня 2011. Процитовано 18 червня 2023.
- Відстані від села Великий Дорошів. della.com.ua. оригіналу за 28 жовтня 2021. Процитовано 18 червня 2023.
- Doroszów (2) // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1881. — Т. II. — S. 125. (пол.)
- Zródla dziejowe. Tom XVIII. Polska XVI wieku pod względem geograficzno-statystycznym. Cz. I. Ziemie ruskie. Ruś Czerwona. — Warszawa: Sklad główny u Gerberta I Wolfa, 1902. — 252 s. — S. 155. (пол.)
- Великодорошівський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів Куликівської селищної ради Львівського району Львівської області. lv.isuo.org. Львівська область. ІСУО. оригіналу за 22 січня 2021. Процитовано 18 червня 2023.
- Українські спортсмени стали чемпіонами Європи з ракетомодельного спорту. champion.com.ua. 29 серпня 2015. оригіналу за 25 січня 2022. Процитовано 18 червня 2023.
Джерела
- Великий Дорошів // Історія міст і сіл Української РСР: У 26 т. Львівська область / Маланчук В. Ю. (голова редколегії), Гнидюк М. Я., Дудикевич Б. К., Івасюта М. К., Крип'якевич I. П., Огоновський В. П., Олексюк М. М., Пастер П. I. (відповідальний секретар редколегії), Сісецький А. Г., Смішко М. Ю., Челак П. П., Чугайов В. П.. АН УРСР. Інститут історії. — Київ : Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1968. — С. 535.
- о. Василь Говгера. Організаційна структура Львівської єпархії XVIII ст. (1700—1772). — Львів : Тріада плюс, 2014. — С. 841. — .
- Doroszów (2) // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1881. — Т. II. — S. 125. (пол.)
- Закони (журнал). — 1934. — № 64. — C. 557.
Посилання
- «Галичина» (Великий Дорошів). champion.com.ua. Асоціація футболу Золочівського району. оригіналу за 4 червня 2022. Процитовано 18 червня 2023.
- І. Н. // Свобода. — ч. 125. — 1938. — 1 червня. — С. 2.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Do roshiv selo v Ukrayini u Kulikivskij selishnij gromadi Lvivskogo rajonu Lvivskoyi oblasti Naselennya stanovit 857 osib selo Velikij Doroshiv Panorama Velikogo Dorosheva viglyad zi s Zavadova Panorama Velikogo Dorosheva viglyad zi s Zavadova Krayina Ukrayina Oblast Lvivska Rajon Lvivskij Gromada Kulikivska selishna gromada Osnovni dani Zasnovane 1443 Naselennya 857 Plosha 11 31 km Gustota naselennya 75 77 osib km Poshtovij indeks 80364 Telefonnij kod 380 3252 Geografichni dani Geografichni koordinati 49 57 03 pn sh 24 03 31 sh d 49 95083 pn sh 24 05861 sh d 49 95083 24 05861 Koordinati 49 57 03 pn sh 24 03 31 sh d 49 95083 pn sh 24 05861 sh d 49 95083 24 05861 Serednya visota nad rivnem morya 260 m Vodojmi richka Nedilchina Vidstan do oblasnogo centru 15 km Vidstan do rajonnogo centru 15 km Najblizhcha zaliznichna stanciya Zashkiv Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 5 km Misceva vlada Adresa radi 80364 Lvivska obl Lvivskij r n s Velikij Doroshiv Karta Velikij Doroshiv Velikij Doroshiv MapaNaselennyaZgidno z perepisom za 1880 rik u Velikomu ta Malomu Doroshevi meshkalo 859 osib z nih 811 greko katolikiv 27 rimo katolikiv 21 yevrej Naprikinci XIX na pochatku XX stolittya bilshist meshkanciv sela buli moskvofilami Stanom na 12 sichnya 1989 roku naselennya Velikogo Dorosheva zgidno perepisu stanovilo 955 osib u 2001 roci 857 osib Na chas viboriv narodnih deputativ 2014 roku v selah Velikij ta Malij Doroshiv bulo 900 viborciv 694 z yakih brali uchast u golosuvanni GeografiyaRoztashuvannya Velikij Doroshiv viddalenij na 8 km na pivnich vid Lvova vid Galickogo perehrestya i 4 km na pivden vid Kulikova na zahid znahoditsya selo Zashkiv na pivnichnij zahid za 3 km po pryamij lezhit Kosteyiv na pivnichnij shid roztashovuyetsya Nove Selo na zahid 1 1 5 km Malij Doroshiv a na pivdennij shid vidniyetsya s Sitihiv Vid Sitihova na zahid a vid Velikogo Dorosheva na pivden cherez 2 km lezhit selo Gryada yaka tyagnetsya vuzkoyu zabudovoyu vid trasi Lviv Rava Ruska azh do Zavadivskogo lisu lisovij zakaznik Gryada Ci dva naseleni punkti znahodyatsya na vuzkij visochini yaka utvoryuye chastinu Zhovkivskogo Roztochchya sho tyagnetsya zi zahodu na shid i otocheni vid pivnochi vuzkoyu i pidmokloyu dolinoyu richki Kapelivki Mizh selami Gryada ta Velikij Doroshiv zi zahidnoyi storoni vid Zashkova tyagnutsya luki pasovisha priblizno shirinoyu 2 km yaki pronizani osushuvalnimi kanalami vzdovzh vid Zashkova do Kosheleva i poperek vid richki Kapelivka do richki Nedilchina Selo peretinaye z pivdnya na pivnich avtomobilna shlyah Lviv Zhovkva Rava Ruska Stara zabudova sela lezhit po obidvi storoni potichka yakij bere svij pochatok u polyah v napryamku Kosteyeva ta protikaye dolinkoyu mizh gorbkami z pivnichnogo zahodu cherez Sadzhivku zhitlovij masiv a dali na pivdennij shid cherez Boloto zhitlovij masiv i vzdovzh futbolnogo stadionu vpadaye v richku Nedilchinu Relyef prirodni kopalini Selo roztashovane na Gryadovomu Pobuzhzhyu odnij iz semi gryad a same na Kulikivskij Doroshivskij gryadi V rajoni Malogo Dorosheva mizh richkami Kapelivka i Nedilchina ye pokladi torfu narodna nazva Kar yer Klimat Klimat atlantichno kontinentalnij harakterizuyetsya visokoyu vologistyu do 78 m yakimi zimami teplim litom bez posuh Serednya richna norma opadiv stanovit 610 635 mm Maksimalna kilkist opadiv vipadaye u chervni i lipni minimum uzimku Cikavim ye te sho koli v Gryadi i Gribovichah padaye dosh to u Velikomu Doroshevi jogo mozhe i buti Tak samo buvaye iz Kulikovom a ot koli padaye u Doroshevi to i v Gryadi obov yazkovo Takij fenomen mozhna poyasniti tim sho lis prityaguye dosh Grunti Najposhirenishimi tipami gruntiv ye siri i temno siri opidzoleni legkosuglinkovi grunti sformovani na lesah pagorbah Na ponizhennyah tobto u dolini bilya richki i kanaliv luchno bolotni luchni i dernovi ta torfuvato gleyevi grunti na alyuvialnih vidkladah V urochishi Kar yer mizh richkami Kapelivka i Nedilchina ye pokladi torfu pridatni dlya opalyuvannya Bilya kolishnih korivnikiv kolgospu v yaru na poverhnyu pokazuyutsya pokladi glini Takozh mozhna zustriti glinu na shili pri Kosheyivskomu shlyahovi ta v urochishi Zhidivka Flora fauna Na terenah sela z trav yanih roslin tut zrostayut barvinok medunka likarska marenka zapashna romashka gravilat richkovij kopitnyak yevropejskij zelenchuk zhovtij vesnivka dvolista zvirobij ta inshi a z derev lipa sercelista topolya bila kashtan kinskij grab yasen zvichajnij klen yavir verba bereza ta osika U richci vodyatsya karas okun shuka plotva ta v yun Sered predstavnikiv gerpetofauni chislennimi ye sira ropuha zhaba ozerna ta trav yana zvichajnimi zhaba gostromorda kvaksha prudka i zhivorodna yashirki zvichajnij vuzh Takozh zustrichayetsya zvichajnij ta grebinchastij tritoni Sered ptahiv najchiselnishimi ye dribni gorobini ptahi gorobci voroni soroki lastivki leleki mozhna zustriti kruka ta shuliku Vodyatsya sova ta pugach traplyayutsya sinicya ta dyatel Na vodojmah vodyatsya diki kachki Rizko zmenshilas populyaciya chajok Sered ssavciv najbilshe grizuniv mishej ta pacyukiv Na polyah mozhna zustriti hom yaka Voditsya zayec buvaye probigaye lisicya ta sarna Takozh ulitku chasto zustrichayutsya kazhani Gidrologiya Vzdovzh sela z zahodu na shid mizh Doroshivskoyu Kulikivskoyu ta Gryadeckoyu gryadoyu teche richka Nedilchina yaka nese svoyi vodi vzdovzh Malogo Dorosheva ta Kosheleva i dali azh do okolici sela Kukezova De richka vpadaye v Dumnij Potik yakij nalezhat do basejnu Zahidnogo Bugu Dolina shiroka miscyami zabolochena porosla luchnoyu roslinnistyu pomerezhana meliorativnimi kanalami Richishe slabozviviste u bagatoh miscyah kanalizovane Pritoki dva neveliki potichki odin potichok v rajoni hutora Mlin fermerske gospodarstvo Atalant drugij v rajoni stadionu ta meliorativni kanali yaki z yednuyut mizh soboyu Kapelivku ta Nedilchinu Pohodzhennya nazvi Isnuyut taki versiyi shodo pohodzhennya nazvi sela Persha versiya na comu misci kolis mozhlivo isnuvalo poselennya Dorosha Imovirno tut mig buti Doroshiv dvir nazva z chasom transformuvalasya v Doroshiv Vsi nazvi naselenih punktiv dovkola mista Lvova zakincheni na iv svidchat pro XIII stolittya viniknennya cih poselen yak i Lviv I yaksho Lviv buv oboronnim mistom knyazya Leva Danilovicha tak i ci sela Malehiv Zashkiv Doroshiv Velikij i Malij Kulikiv Sulimiv Zvertiv Artasiv mali buti podibnimi ukriplenimi oselyami yakogos boyarina Meleshka Zashka Dorosha Kulika Sulimi ta inshih Druga versiya nazva sela mozhe pohoditi vid togo sho vono bulo rozkineno po dvi storoni dorogi Dorogoshiv yaka piznishe transformuvalasya u Doroshiv Doroshivska toponimika Yak i v kozhnomu seli okremi chastini mayut svoyi vlasni nazvi yaki pohodyat vid roztashuvannya Napriklad Boloto chi Beregi Zagumenki Nivki Gori tak i cikavishi ta zagadkovishi yaki potrebuyut roz yasnennya chi doslidzhennya Sadzhivka Birci Zhidivka urochishe na Lichinah Mogili hutir Mlin kolis tam buv mlin teper tam fermerske gospodarstvo IstoriyaPersha zgadka pro cerkvu v s Velikij Doroshiv datuyetsya 1443 rokom U Geografichnomu slovniku Korolivstva Polskogo podanij nastupnij opis Velikogo Dorosheva Velikij Doroshiv os sho napisano pro selo v polskomu geografichnomu slovniku selo nalezhit do Zhovkivskogo povitu 4 km na pivden vid Kulikova 18 km na pivdennij shid vid Zhovkvi Velikij Doroshiv lezhit pri dorozi Lviv Zhovkva Zgidno z perepisom za 1880 rik u Velikomu ta Malomu Doroshevi bulo razom 859 zhiteliv 811 greko katolikiv 27 rimo katolikiv 21 yevrej Parafiya rimo katolicka bula v Kulikovi greko katolicka bula v Velikomu Doroshevi nalezhala do Kulikivskogo dekanatu Obidvi miscevosti stanovili odnu kadastralnu gminu ale okremi administrativni gmini mali kozhna po odnij filialnij shkoli z odnim vchitelem U Velikomu Doroshevi bula murovana cerkva zbudovana v 1870 roci u vizantijskomu stili U podatkovomu reyestri 1515 roku selo perebuvalo u vlasnosti Odnovskogo u seli dokumentuyetsya 3 lani blizko 75 ga obroblyuvanoyi zemli V period ZUNR 1 listopada 1918 16 lipnya 1919 ta ostatochnogo vstanovlennya polskoyi vladi i azh do 1934 roku nezalezhnij pidrozdil municipalitetu u Zhovkivskomu poviti Pislya reformi 1 serpnya 1934 roku bulo stvoreno Nadichivskij silskij municipalitet gminu v Zhovkivskomu poviti yakij ob yednav taki dovkolishni sela Velikij Doroshiv ta Malij Doroshiv Grebinci Kosheliv Mervichi Mogilyani Nadichi Nove Selo Peremivki Smerekiv Sulimiv Vidniv Taka struktura proisnuvala do 1939 roku Z prihodom Radyanskoyi vladi pochalasya nova reforma administrativnih odinic sho skladalasya z sil ta rajoniv 10 sichnya 1940 roku Politbyuro CK KP b U na svoyemu zasidanni uhvalila rishennya pro rajonnij podil novoutvorenoyi Lvivskoyi oblasti u tomu chisli pro stvorennya Kulikivskogo rajonu z centrom u selishi Kulikiv sela Velikij ta Malij Doroshiv uvijshli do skladu cogo rajonu Odnak vzhe 29 chervnya 1941 roku radyanski vijska buli vimusheni zalishiti selishe Pid chas nimeckoyi okupaciyi v seli buv priznachenij soltis ale 1944 roku razom z nimeckimi chastinami sho vidstupali soltis pokinuv selo Radyansku vladu na teritoriyi rajonu bulo vidnovleno lishe 20 lipnya 1944 roku pislya togo yak Chervona Armiya uvijshla v Kulikiv Rajon bulo likvidovano u sichni 1959 roku a jogo teritoriya uvijshla do skladu Nesterivskogo rajonu teper Lvivskij rajon a sela Velikij ta Malij Doroshiv zalishilisya u pidporyadkuvanni Kulikivskoyi selishnoyi radi azh do 2006 roku Silska rada z administrativnim centrom v seli Velikij Doroshiv utvorena 30 chervnya 2005 roku yakij pidporyadkovuvalisya Velikij ta Malij Doroshiv Religijne zhittyaU centri sela Velikij Doroshiv visochiye velichnij hram Soboru Presvyatoyi Bogorodici Roztashovanij na pagorbi i dominuye nad vsiyeyu silskoyu zabudovoyu Murovana z cegli na kam yanomu fundamenti tridilna sporuda pobudovana v neovizantijskomu stili Kupol hramu tochno povtoryuye kupol zhovkivskoyi vasiliyanskoyi cerkvi yakim vin buv do perebudovi na pochatku XX stolittya u hodi yakoyi jogo rozibrali Doroshivskij bliznyuk i dosi nagaduye nam pro svogo starshogo brata Poperednya derev yana cerkva Vtechi do Yegiptu Presvyatoyi Bogorodici pohodila z 1701 roku yaka bula zbudovana koshtom gromadi zgorila U 1857 roci za proyektom lvivskogo arhitektora Jogana Mihlya rozpochalosya sporudzhennya murovanoyi budivli Narizhnij kamin i pam yatkova gramota na pergamenti pokladeni voseni 1858 roku todishnimi didichami Oleksandrom i Antonom Batovskimi Sporudzhennya hramu velosya starannyami paroha o Teofilya Polyanskogo ta vid gromadi selyan Petra Martina i Mihajla Legina Zavershilosya budivnictvo 1864 roku 1866 roci vikonano vnutrishnye ozdoblennya a v sichni 1867 roku vstanovleno ikonostas myunhenskoyi roboti Greko katolicku parafiyu v seli zakladeno lvivskim greko katolickim yepiskopom Atanasiyem Sheptickim u 1735 roci A she bilya cerkvi ye cikavij pam yatnik hrest pid yakim lezhit strilecka mazepinka i nadpis Ukrayina rve kajdani Cej pam yatnik vstanovili u 1990 roci koli buv progoloshenij derzhavnij suverenitet Ukrayini U 2019 roci rozpochalosya budivnictvo na misci staroyi derev yanoyi dzvinici novoyi murovanoyi Parohi 1945 1957 roki o Mihajlo Velichkovich Prizvishe nastoyatelya ye v spiskah duhovenstva vozz yednanogo z RPC vid 1985 roku j donini o Yevgen Prokip InfrastrukturaOsvita Do 1968 roku navchannya prohodilo v starij shkoli zbudovanij koshtom gromadi she za chasiv Avstro Ugorshini Budivlyu novoyi shkoli vidkrito 1 veresnya 1968 roku Nini Velikodoroshivskij zaklad zagalnoyi serednoyi osviti I II stupeniv Kulikivskoyi selishnoyi radi Lvivskogo rajonu Lvivskoyi oblasti Gospodarstvo Z prihodom radyanskoyi vladi v seli buv stvorenij kolgosp Pershim golovoyu buv Govoruha Grigorij Mihajlovich Piznishe doroshivskij kolgosp ob yednali z kulikivskim i spilnij kolgosp otrimav nazvu imeni Klimenta Timiryazyeva Kantora bula v Kulikovi Na teritoriyi sela bula zbudovana ferma dlya koriv Dva korivnika po 90 goliv ta tretij na 180 goliv Teper tam mistitsya ptahofabrika ta virobnictvo metaloplastikovih vikon Sportivne zhittyaFutbol 1967 roku v seli stvoreno futbolnu komandu Kolos yaka vzyala uchast u chempionati Nesterivskogo rajonu Cogo zh roku komanda zajnyala pershe misce v grupi ta viborola kubok 50 littya Radyanskoyi vladi Protyagom 1971 1982 rokiv FK Kolos stavav chempionom pershoyi ligi Nesterivskogo rajonu trichi viboryuvav Kubok vesni a takozh finalistom kubku na priz gazeti Nove zhittya Na pochatku 1990 h rokiv FK Kolos perejmenovanij na FK Galichina i vzhe 1996 roku stala volodarem kubku na priz gazeti Visokij Zamok U 1998 2004 rokah komanda z perervoyu vistupaye u chempionati Lvivskoyi oblasti z futbolu a pid chas perervi dekilka sezoniv vistupaye u chempionati rajonu 2011 roku FK Galichina posila pershe misce v grupi ta bronzovij prizer pershoyi ligi Zhovkivskogo rajonu 2012 roku druge misce v grupi a v borotbi za bronzu postupayetsya komandi z sela Gijche Tomu v pidsumku posidaye chetvertu shodinku u pershij lizi Zhovkivskogo rajonu U 2013 roku FK Galichina pislya trivaloyi perervi vidnovila vistupi u chempionati Lvivskoyi oblasti z futbolu sered komand drugoyi ligi U comu sezoni komanda pid kerivnictvom trenera Bogdana Stroncickogo zdobula druge misce v grupi ta tretye v chempionati a komanda yunakiv pid kerivnictvom Igorya Piha takozh zajnyala druge misce v grupi ta tretye u chempionati Protyagom 2014 2015 rokiv FK Galichina stala chempionom Lvivskoyi oblasti u drugij lizi prichomu peremogu v chempionati bulo oderzhano dvoma skladami doroslim Golovnij trener Mihalchuk S O ta yunackim trener Pih I bula finalistom kubku Geroyiv Majdanu pivfinalistom kubku pam yati Yaroslava Pasternaka uchasnikom kubku imeni Ernesta Yusta U 2016 roci komanda vistupaye u pershij lizi chempionatu Lvivshini a nastupnogo 2017 roku debyutuye v Prem yer lizi Lvivshini trener Igor Pih 2018 roku yunackij sklad FK Galichina Velikij Doroshiv stav chempion drugoyi ligi Lvivskoyi oblasti U borotbi za zvannya absolyutnogo chempiona galichani pid kerivnictvom trenera Volodimira Nedilka za sumoyu dvoh matchiv z perekonlivim rahunkom 11 1 obigrali FK Gazovik Hurtovina z Komarna U 2019 2020 rokah FK Galichina uchasnik chempionatu Lvivskoyi oblasti sered komand drugoyi ligi Raketomodelnij sport Z 22 po 27 serpnya 2015 roku v seli vpershe v Ukrayini provodivsya Chempionat Yevropi z aviamodelnogo sportu Ukrayinska zbirna stala absolyutnim chempionom u komandnij pershosti zbirna yunioriv viborola 7 zolotih 3 sribnih i 4 bronzovih medali dorosla zbirna 7 zolotih 3 sribnih i 3 bronzovih medali Vidomi lyudiKral Vasil komandir sotni UPA Galajda 2 v TV 12 Klimiv ta sotni pidviddil 114 v TV 28 Daniliv Furta Igor Mihajlovich 03 02 1985 09 11 2023 soldat ZSU pomer v likarni m Mikolayiv PrimitkiZnajti poshtovij indeks ukrposhta ua Ukrposhta originalu za 4 zhovtnya 2021 Procitovano 13 chervnya 2023 ukrtelecom ua Ukrtelekom Arhiv originalu za 3 grudnya 2007 Procitovano 18 chervnya 2023 Prognoz pogodi v seli Velikij Doroshiv weather in ua Pogoda v Ukrayini originalu za 21 grudnya 2011 Procitovano 18 chervnya 2023 Vidstani vid sela Velikij Doroshiv della com ua originalu za 28 zhovtnya 2021 Procitovano 18 chervnya 2023 Doroszow 2 Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1881 T II S 125 pol Zrodla dziejowe Tom XVIII Polska XVI wieku pod wzgledem geograficzno statystycznym Cz I Ziemie ruskie Rus Czerwona Warszawa Sklad glowny u Gerberta I Wolfa 1902 252 s S 155 pol Velikodoroshivskij zaklad zagalnoyi serednoyi osviti I II stupeniv Kulikivskoyi selishnoyi radi Lvivskogo rajonu Lvivskoyi oblasti lv isuo org Lvivska oblast ISUO originalu za 22 sichnya 2021 Procitovano 18 chervnya 2023 Ukrayinski sportsmeni stali chempionami Yevropi z raketomodelnogo sportu champion com ua 29 serpnya 2015 originalu za 25 sichnya 2022 Procitovano 18 chervnya 2023 DzherelaVelikij Doroshiv Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR U 26 t Lvivska oblast Malanchuk V Yu golova redkolegiyi Gnidyuk M Ya Dudikevich B K Ivasyuta M K Krip yakevich I P Ogonovskij V P Oleksyuk M M Paster P I vidpovidalnij sekretar redkolegiyi Siseckij A G Smishko M Yu Chelak P P Chugajov V P AN URSR Institut istoriyi Kiyiv Golovna redakciya URE AN URSR 1968 S 535 o Vasil Govgera Organizacijna struktura Lvivskoyi yeparhiyi XVIII st 1700 1772 Lviv Triada plyus 2014 S 841 ISBN 978 966 486 154 7 Doroszow 2 Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1881 T II S 125 pol Zakoni zhurnal 1934 64 C 557 Posilannya Galichina Velikij Doroshiv champion com ua Asociaciya futbolu Zolochivskogo rajonu originalu za 4 chervnya 2022 Procitovano 18 chervnya 2023 I N Svoboda ch 125 1938 1 chervnya S 2