Гі́йче — село у Львівському районі Львівської області. .
село Гійче | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Країна | |||||
Область | Львівська область | ||||
Район | Львівський район | ||||
Громада | Рава-Руська міська громада | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1513 | ||||
Населення | 2188 | ||||
Площа | 29,99 км² | ||||
Густота населення | 72,96 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 80314 | ||||
Телефонний код | +380 3252 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | H G O | ||||
Середня висота над рівнем моря | 216 м | ||||
Відстань до районного центру | 30 км | ||||
Найближча залізнична станція | Рава-Руська | ||||
Відстань до залізничної станції | 12 км | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 80316, Львівська обл., Львівський р-н, м. Рава-Руська | ||||
Карта | |||||
![]() Гійче | |||||
![]() Гійче | |||||
Мапа | |||||
Історія
Гійче вперше згадується в історичній літературі за 1513 рік, але археологічні знахідки свідчать, що на території села поселення існували значно раніше. Село складалось з таких присілків: Івануси, Федюки, Колонія Гійче, Гряда, Діброва, Мельники, Луг, Дячки, Село, Пістуни.
9 вересня 1914 року під селом Гійче відбувся бій між Австро-Угорським військами та солдатами Російської імперії, який перейшов у рукопашне зіткнення. Австрійські війська представляв відомий на той час другий полк Тірольських стрільців під командуванням полковника Олександра Броша. В результаті бою з російської сторони загинуло близько 300 бійців. Австрійці ж зазнали більших втрат – близько восьми сотень вояків. В 1917-18 рр. за допомогою італійських спеціалістів на місці бою був збудований Меморіал слави.
Село належало до Равського повіту. На 01.01.1939 в селі проживало 2790 мешканців, з них 2690 українців-грекокатоликів, 60 українців-римокатоликів, 20 поляків і 20 євреїв.
Джерела
"Географічний словник Королівства Польського та інших земель слов'янських" так описує село Гійче з точки зору польської історіографії:
![]() | Гійче (пол. Hujcze) — село в Рава-Руському повіті, на 14 км віддалена від Рави-Руської. Власність двору становить 1369, у тому числі 805 моргів лісу; селянська власність становить 3716 моргів. Населення: 27 римо-католиків, які належать до парафії в Раві-Руській, 1630 греко-католиків, які мають парафію в селі, яка належить до Потелицького деканату, Перемишльської дієцезії, до складу якої входить філія в Забір'ї з 823 парафіянами, разом 2455 греко-католиків. Село, очевидно, засноване волохами за згодою короля Стефана Баторія; на місці, на якому тепер стоїть кам'яний хрест, колись стояла волоська церква. Від волохів залишилась частина одягу, яка називається «гунька», яку носять також у Вільках і в деяких інших гмінах угнівського деканату. Акт заснування парафії в Гійче походить з 1718 року, а в Забір'ї з 1739 року. Етатова школа з одним вчителем належить до окружної шкільної ради в Жовкві. Власником більшої власності є Зигмунт Вишневський. | ![]() |
Відомі люди
- Вахула Михайло Георгійович — український радянський діяч, новатор виробництва, токар Львівського заводу автонавантажувачів Львівської області. Герой Соціалістичної Праці. Депутат Верховної Ради УРСР 7—8-го скликань. Член Президії Верховної Ради УРСР.
- — доктор медичних наук, академії РАН, головний хірург Флоту СРСР (1987—1994). Проживає у Москві.
- отець Антоній Колпачкевич — парох села, москвофіл, посол Галицького сейму.
- Пістун Микола Данилович — доктор географічних наук, професор, заслужений працівник народної освіти України.
- Різничок Петро Михайлович — військовослужбовець ЗСУ, учасник бойових дій, ветеран війни. Нагороджений нагрудним знаком Головнокомандувача ЗСУ "Золотий хрест" та медаллю "За оборону міста Бахмут".
- Кулай Василь (24.04.1970 - 23.06.2022) - сержант ЗСУ. загинув поблизу м. Лисичанськ, Сєвєроднецького району, Луганської області. Поховали захисника на кладовищі 29.06.2022 в с. Гійче.
- Федюк Михайло - солдат ЗСУ, загинув 05.01.2023 у м. Соледар, Бахмутського району, Донецької області. Поховали захисника 10.01.2023 на кладовищі в с. Гійче.
Бібліографія
- Історія міст і сіл Української РСР. Львівська область. — Київ, 1968.
- Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, wyd. pod red. F. Sulimierskiego, B. Chlebowskiego, J. Krzywickiego i W. Walewskiego, Warszawa 1880-1902, t. 1-15.
Посилання
Примітки
- . Архів оригіналу за 3 жовтня 2016. Процитовано 8 лютого 2016.
- РЕЄСТРАЦІЙНА КАРТКА ПРОГРАМИ І ПРОЕКТУ. dfrr.minregion.gov.ua. Процитовано 25 січня 2020.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Кубійович В. Етнічні групи південнозахідної України (Галичини) на 1.1.1939 [ 21 лютого 2021 у Wayback Machine.]. — Вісбаден, 1983. — с. 64.
- Чорновол І. 199 депутатів Галицького сейму.— Львів: Тріада плюс, 2010.— 228 с.; іл. с. 141
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Gi jche selo u Lvivskomu rajoni Lvivskoyi oblasti selo Gijche Gerb Prapor Krayina Ukrayina Oblast Lvivska oblast Rajon Lvivskij rajon Gromada Rava Ruska miska gromada Osnovni dani Zasnovane 1513 Naselennya 2188 Plosha 29 99 km Gustota naselennya 72 96 osib km Poshtovij indeks 80314 Telefonnij kod 380 3252 Geografichni dani Geografichni koordinati 50 14 51 pn sh 23 46 00 sh d H G O Serednya visota nad rivnem morya 216 m Vidstan do rajonnogo centru 30 km Najblizhcha zaliznichna stanciya Rava Ruska Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 12 km Misceva vlada Adresa radi 80316 Lvivska obl Lvivskij r n m Rava Ruska Karta Gijche Gijche MapaIstoriyaGijche vpershe zgaduyetsya v istorichnij literaturi za 1513 rik ale arheologichni znahidki svidchat sho na teritoriyi sela poselennya isnuvali znachno ranishe Selo skladalos z takih prisilkiv Ivanusi Fedyuki Koloniya Gijche Gryada Dibrova Melniki Lug Dyachki Selo Pistuni 9 veresnya 1914 roku pid selom Gijche vidbuvsya bij mizh Avstro Ugorskim vijskami ta soldatami Rosijskoyi imperiyi yakij perejshov u rukopashne zitknennya Avstrijski vijska predstavlyav vidomij na toj chas drugij polk Tirolskih strilciv pid komanduvannyam polkovnika Oleksandra Brosha V rezultati boyu z rosijskoyi storoni zaginulo blizko 300 bijciv Avstrijci zh zaznali bilshih vtrat blizko vosmi soten voyakiv V 1917 18 rr za dopomogoyu italijskih specialistiv na misci boyu buv zbudovanij Memorial slavi Selo nalezhalo do Ravskogo povitu Na 01 01 1939 v seli prozhivalo 2790 meshkanciv z nih 2690 ukrayinciv grekokatolikiv 60 ukrayinciv rimokatolikiv 20 polyakiv i 20 yevreyiv Dzherela Geografichnij slovnik Korolivstva Polskogo ta inshih zemel slov yanskih tak opisuye selo Gijche z tochki zoru polskoyi istoriografiyi Gijche pol Hujcze selo v Rava Ruskomu poviti na 14 km viddalena vid Ravi Ruskoyi Vlasnist dvoru stanovit 1369 u tomu chisli 805 morgiv lisu selyanska vlasnist stanovit 3716 morgiv Naselennya 27 rimo katolikiv yaki nalezhat do parafiyi v Ravi Ruskij 1630 greko katolikiv yaki mayut parafiyu v seli yaka nalezhit do Potelickogo dekanatu Peremishlskoyi diyeceziyi do skladu yakoyi vhodit filiya v Zabir yi z 823 parafiyanami razom 2455 greko katolikiv Selo ochevidno zasnovane volohami za zgodoyu korolya Stefana Batoriya na misci na yakomu teper stoyit kam yanij hrest kolis stoyala voloska cerkva Vid volohiv zalishilas chastina odyagu yaka nazivayetsya gunka yaku nosyat takozh u Vilkah i v deyakih inshih gminah ugnivskogo dekanatu Akt zasnuvannya parafiyi v Gijche pohodit z 1718 roku a v Zabir yi z 1739 roku Etatova shkola z odnim vchitelem nalezhit do okruzhnoyi shkilnoyi radi v Zhovkvi Vlasnikom bilshoyi vlasnosti ye Zigmunt Vishnevskij Vidomi lyudiVahula Mihajlo Georgijovich ukrayinskij radyanskij diyach novator virobnictva tokar Lvivskogo zavodu avtonavantazhuvachiv Lvivskoyi oblasti Geroj Socialistichnoyi Praci Deputat Verhovnoyi Radi URSR 7 8 go sklikan Chlen Prezidiyi Verhovnoyi Radi URSR doktor medichnih nauk akademiyi RAN golovnij hirurg Flotu SRSR 1987 1994 Prozhivaye u Moskvi otec Antonij Kolpachkevich paroh sela moskvofil posol Galickogo sejmu Pistun Mikola Danilovich doktor geografichnih nauk profesor zasluzhenij pracivnik narodnoyi osviti Ukrayini Riznichok Petro Mihajlovich vijskovosluzhbovec ZSU uchasnik bojovih dij veteran vijni Nagorodzhenij nagrudnim znakom Golovnokomanduvacha ZSU Zolotij hrest ta medallyu Za oboronu mista Bahmut Kulaj Vasil 24 04 1970 23 06 2022 serzhant ZSU zaginuv poblizu m Lisichansk Syevyerodneckogo rajonu Luganskoyi oblasti Pohovali zahisnika na kladovishi 29 06 2022 v s Gijche Fedyuk Mihajlo soldat ZSU zaginuv 05 01 2023 u m Soledar Bahmutskogo rajonu Doneckoyi oblasti Pohovali zahisnika 10 01 2023 na kladovishi v s Gijche BibliografiyaIstoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Lvivska oblast Kiyiv 1968 Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego i innych krajow slowianskich wyd pod red F Sulimierskiego B Chlebowskiego J Krzywickiego i W Walewskiego Warszawa 1880 1902 t 1 15 PosilannyaKaplicya poch XX st murovana kaplicya v neogotichnomu stili 1 2 Primitki Arhiv originalu za 3 zhovtnya 2016 Procitovano 8 lyutogo 2016 REYeSTRACIJNA KARTKA PROGRAMI I PROEKTU dfrr minregion gov ua Procitovano 25 sichnya 2020 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Kubijovich V Etnichni grupi pivdennozahidnoyi Ukrayini Galichini na 1 1 1939 21 lyutogo 2021 u Wayback Machine Visbaden 1983 s 64 Chornovol I 199 deputativ Galickogo sejmu Lviv Triada plyus 2010 228 s il s 141