Крижень звичайний | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Крижні в Плімуті, Массачусетс, США | ||||||||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||
Anas platyrhynchos Linnaeus, 1758 | ||||||||||||||||||
![]() Поширення крижнів у світі Тільки гніздяться Цілорічно Прольотом Райони міграції Випадкові зальоти Імовірно введені, але зникли Введені, залежність від сезону неясна Імовірно введені, залежність від сезону неясна | ||||||||||||||||||
Посилання | ||||||||||||||||||
|
Кри́жень звича́йний (Anas platyrhynchos) — вид птахів родини качкових (Anatidae) ряду гусеподібних (Anseriformes). Відоміший у широкому побуті як ди́ка ка́чка. Довжина тіла самця близько 62 см, самиці — близько 57 см, маса досягає 1–1,5 кг (восени, коли птах відгодується перед самим перельотом, його вага може досягати 2 кг). Голова і шия самця зелені, воло і груди коричнево-бурі, спина і черевна сторона тіла сірого кольору з тонкими поперечними плямами. Забарвлення самиці буре з темнішими плямами, черевна сторона буро-сіра з поздовжніми плямами. На крилі у самця і самиці синьо-фіолетове .
Частково перелітний птах. Населяє прісні і злегка солонуваті водойми. В останні роки багато птахів зимують на незамерзних водоймах у великих містах та їхніми околицями.
Крижень є одним з основних предметів спортивного, а місцями — промислового полювання. Від крижня шляхом селекції виведено більшість свійських качок, окрім тих, які було отримано від мускусної качки.
Систематика
Перший науковий опис крижня було зроблено 1758 року шведським лікарем і природодослідником Карлом Ліннеєм в 10-му виданні «Системи природи». Лінней невірно відніс самця і самицю крижня до різних видів: самку до виду Anas platyrhynchos («A. macula alari purpurea utrinque nigra albaque, pectore rufescente»), а самця — до виду Anas boschas («A. rectricibus intermediis (maris) recurvatis, rostro recto»).
Відноситься до класичного підроду Anas, що об'єднує крижнів у складі роду Качка, який є монофілетичною (у ширшому сенсі, не голофілетичною) групою.
Опис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUzTDAxaGJHVmZiMlpmYldGc2JHRnlaSE11YW5Cbkx6SXlNSEI0TFUxaGJHVmZiMlpmYldGc2JHRnlaSE11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Досить велика, кремезна річкова качка з великою головою і коротким хвостом. Довжина 51–62 см, розмах крил 80–100 см, крило самців 27,5–30,6 см, крило самок 25,2–28,5 см, вага 0,75–1,5 кг. Дзьоб плаский, широкий з добре розвиненими гребенями рогових пластинок по краях. Колір дзьоба відрізняється у самців і самиць. У качурів у шлюбному оперенні він вохристо-оливковий в основі і більш вохристий або жовтий на кінці, має досить широкий чорний нігтик. У дорослих качок колір дзьоба найчастіше різниться від оливкового до темно-сірого з помаранчевими краями, але може бути і повністю помаранчевим. В основі дзьоба самиці завжди присутні кілька дрібних чорних цяток.
У крижнів, як й у більшості інших видів качок, в добре виражений статевий диморфізм (зовнішні відмінності між самцями і самками), особливо помітний взимку і навесні, коли у качок утворюються пари. У шлюбному оперенні качур номінативного підвиду має блискучу темно-зелену голову і шию, що закінчується вузьким білим «нашийником» (в задній частині шиї ошийник має розрив), буро-сіру спину з дрібними темними штрихами, в задній частині набуває темнішого, чорно-бурого кольору, чорне надхвістя, шоколадно-коричневі груди і сіре черево з поперечним хвилястим візерунком. Крила зверху буро-сірі з яскравим синьо-фіолетовим з білими облямівками дзеркалом, знизу майже білі. Розмір дзеркала збільшується з віком птаху. На хвості є чорний завиток, утворений середніми керманичами. Решта пір'я хвоста пряме, має світло-сіре забарвлення. Влітку після линяння самець стає схожішим на самку, втрачаючи контрастність і натомість набуваючи переважно чорно-бурі тони. У цей період його можна відрізнити від качки каштановими (але не вохристими) грудьми і жовтим дзьобом. Ноги помаранчево-червоні з темнішими перетинками.
- Зовнішній вигляд крижня
- Яскраво виражений статевий диморфізм у крижня
- Самиця крижня
- Самець крижня у шлюбному оперенні
Доросла самиця зберігає єдиний малюнок оперення незалежно від пори року. Зовні вона мало чим відрізняється від самок багатьох інших річкових качок — усіх їх об'єднує строкате поєднання чорних, бурих і рудих тонів у верхній частині тіла. Низ, підхвістя і надхвістя вохристі або рудувато-бурі, з розпливчастими темно-бурими плямами. Груди мають вохристе, солом'яне забарвлення. Відмінні ознаки — таке ж, як у самця, блискуче дзеркало на крилі, темна смужка через око й така ж світла над ним. Ноги блідіші в порівнянні з самцем — брудно або блідо-помаранчеві. Молоді птахи незалежно від статі більше схожі на самку, відрізняючись від неї більш тьмяним оперенням і меншою плямистістю знизу. До того ж у мо́лоді темні крапки на тілі поздовжні, а не V-подібні і розподіляються у вигляді поздовжньо-смугастого візерунка.
У польових умовах визначення самця у шлюбному оперенні зазвичай не викликає труднощів. В інших випадках основна відмінність від близьких видів — синьо-фіолетове дзеркало з білими облямівками, добре помітне у птахів у польоті обох статей. Від чорного крижня відрізняється малюнком дзьоба (у чорного крижня він чорний з жовтою вершиною) і відсутністю білої плями на крилі, від інших річкових качок — більшими розмірами і синім дзеркалом.
Вокалізація
Звичайний голос — тихе крякання «реб-реб-реб». Голос самиці — крякання, як у свійської качки. У самця замість крякання приглушений оксамитовий звук «шааак» або «шааарк».
При переляку крякання протяжніше, а перед злетом тихе і поквапливе. В осінню і зимову пори голос самки, що кличе самця, — гучне «куак-куак-куак-куак-куак». Під час залицяння за самками качури видають високий, але хрипкий свист за допомогою сиринксу — кісткового утворення в нижній частині трахеї.
Поширення
Ареал
Крижень широко поширений у північній півкулі. Гніздиться як в арктичних широтах на північ до 70° с. ш., так і в теплому субтропічному кліматі на південь до 35° с. ш. в Північній Африці і до 20° с. ш. на Близькому Сході.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd3TDBGdVlYTmZjR3hoZEhseWFIbHVZMmh2YzE5VWIzQm9ZVzFmVUc5dVpDNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RRVzVoYzE5d2JHRjBlWEpvZVc1amFHOXpYMVJ2Y0doaGJWOVFiMjVrTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
В Європі селиться майже повсюдно, за винятком високогірних районів в центральній частині, Скандинавії на північ від 70° с. ш. і смуги безлісої тундри Росії. Гніздиться усією території України, крім високогір'їв, мігрує скрізь. У Сибіру поширений на північ до Салехарда, Туруханська, середньої течії Нижньої Тунгуски, півострова Тайгонос на Охотському морі і Північної Камчатки. В Азії на південь до Малої Азії, Ірану, Афганістану, південних схилів Гімалаїв, китайської провінції Ганьсу і Бохайваньської затоки Жовтого моря. За межами материка гніздиться на Командорських, Алеутських, Прібилова, Курильських островах, на Японських островах на південь до середньої частини острова Хонсю, а також на Гаваях, Ісландії та Гренландії.
У Північній Америці на півночі є відсутним в області тундри і східній частині материка на південь до Нової Шотландії і американського штату Мен. На півдні досягає Південної Каліфорнії та інших прикордонних з Мексикою штатів США, але там не гніздиться і зустрічається лише в зимовий час.
За межами природного ареалу інтродукований у Південній Африці, Новій Зеландії і Південно-східній Австралії, де вважається інвазійним (таким, що порушує місцеву екологію) видом.
Сезонні міграції
Частково перелітний вид. Популяція Гренландії, зосереджена у прибережній смузі на південному заході острова, веде осілий спосіб життя. В Ісландії велика частина птахів також не покидає острів, решта зимує на Британських островах. Більшість птахів, що гніздяться на північному заході Росії, у Фінляндії, Швеції та країнах Балтії, переміщається на узбережжя Західної Європи від Данії на захід до Франції і Великої Британії. Інша частина, численніша в теплі роки, залишається зимувати в місцях гніздування. На іншій частині Європи крижні переважно осілі.
Східніші популяції півночі європейської частини Росії мігрують до басейну Дону, на Північний Кавказ, до Туреччини і східне Середземномор'я. Із Західного Сибіру крижні зимують у широкому діапазоні від Балкан на заході до Прикаспійської низовини на сході, одиниці летять значно далі, досягаючи дельти Нілу. Популяції, що гніздяться в басейнах Іртиша й Обі, переміщаються головним чином в прибережні райони Каспію і в республіки Середньої Азії. Птахи, що гніздяться у північно-східній Азії і на Далекому Сході, зимують на Японських островах.
У Гімалаях крижень здійснює сезонні кочівлі, взимку спускаючись у менш сніжні долини. У Північній Америці межа між перелітними та осілими популяціями проходить приблизно уздовж американо-канадського кордону. Райони зимівель за межами гніздового ареалу — , Каліфорнія, Аризона, Нижня Каліфорнія, прилеглі до Мексиканської затоки штати Мексики, деякі острови Карибського моря.
Поза сезоном розмноження — в лінних скупченнях, на прольоті й у місцях зимівлі крижні тримаються зграями, розмір яких може різнитися від декількох одиниць до декількох сотень і навіть тисяч особин.
У багатьох великих містах, зокрема у Києві, Москві та Санкт-Петербурзі, утворилися популяції осілих урбанізованих качок, що гніздяться у самому місті або його околицях. У Західній Європі гніздування крижнів на горищах і в усіляких нішах міських будівель вже не є рідкістю. Так, на даху одного п'ятиповерхового будинку в центральній частині Берліна дика качка влаштовувала гніздо три роки поспіль. Виникнення осілих популяцій крижнів в великих містах пов'язано з наявністю незамерзних водойм, підгодівлею птахів людьми і відсутністю багатьох природних ворогів.
Місця існування
Крижень є звичайним у середній лісовій зоні і лісостепу, стає рідкісним біля північних меж деревної рослинності, в горах й у більшості пустель.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhoTDBGdVlYTmZjR3hoZEhseWFIbHVZMmh2YzE5dFlXeGxNUzVxY0djdk1qSXdjSGd0UVc1aGMxOXdiR0YwZVhKb2VXNWphRzl6WDIxaGJHVXhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Населяє найрізноманітніші водойми з прісною, солонуватою або солоною водою і неглибокими ділянками, однак уникає озер із зовсім голими берегами, струмки, гірські річки та інші потоки зі швидкою течією, а також оліготрофні (ті, що містять мало органічних речовин) водойми. У гніздовий період віддає перевагу внутрішнім прісноводним водоймам зі стоячою водою і з зарослими комишем, очеретом, рогозом чи іншою високою травою берегами. У лісотундрі селиться переважно в лісистих ділянках біля річок, в лісовій смузі часто заселяє озера-стариці в лісистих заплавах, однак уникає вузьких лісових струмків. У лісостепу також часто гніздиться на осокових болотах. Серед пустель зустрічається вкрай рідко, в основному в заболочених місцевостях. Поза сезоном розмноження часто тримається в естуаріях рік і на морських затоках уздовж узбереж. Є терпимим до людини, часто зустрічається на міських ставках, водосховищах і зрошувальних каналах.
На Алтаї піднімається до 2250 м над рівнем моря, де селиться на озерних плато. На південній межі ареалу гніздиться виключно в горах — у Середньому Атласі на півночі Африки (до 2000 м), Гімалаях (до 1300 м), в Пенджабі і Кашмірі, плато Камікусі (до 1400 м) в Японії.
Його можна побачити на озерах, в морських затоках, на берегах спокійних рівнинних річок, на болотах, заплавних луках, й неподалік тимчасових весняних калюж.
Розмноження
Більшість птахів заходяться розмножуватись починаючи з однорічного віку. В осілих популяціях розбивка на пари відбувається восени, в інших — навесні після прибуття до місць гніздування. Оскільки багато перелітніх самиць зимують у південніших широтах, аніж самці, їхнє повернення припадає на пізніший час. Початок сезону розмноження залежить від широти — на південних кресах ареалу воно припадає на лютий, тоді як у північних — лише на червень. Гніздяться парами чи невеликими вільними гуртами.
Шлюбні ритуали
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZqTDBadmRYSmZaSFZqYTNNdWFuQm5Mekl5TUhCNExVWnZkWEpmWkhWamEzTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
У весняних зграях, зазвичай, більше качурів, аніж самиць — пояснюється великим відсотком загибелі останніх під час насиджування і виведення потомства. Це нерідко призводить до суперництва двох і більше качурів за право володіння самкою, бійкою між ними і навіть спроб злягання з самицею, котра вже утворила пару з іншим качурем. Агресивність кількох самців іноді призводить до того, що качки тонуть під їхньою вагою.
Качури починають токувати вже після осінньої линьки у вересні. Коротка кульмінація випадає у жовтні, після чого активність птахів зменшується і згасає під кінець зими. З початком весни жвавість самців збільшується знову і продовжується до травня. Вдавана поведінка качурів притаманна для багатьох представників сімейства качиних. Токуючі самці збираються невеликими групами на воді та плавають навколо обраної самки. Спочатку шия птаха втягнута в плечі, дзьоб опущений, хвіст смикається. Раптом самець дриґотливо викидає голову вперед і вгору, зазвичай тричі поспіль протягом кількох секунд. Напруженість руху зростає, і на останньому кидку самець нерідко піднімається над водою, опиняючись майже дибом та розправляючи крила. Часто дія супроводжується своєрідним різким свистом і фонтаном бризок, які самець виштовхує різким рухом дзьоба. Помітивши підхожу самку, він закидає перед нею голову, ховає її за злегка піднесене крило і різко проводить кігтиком дзьоба по крилу, видаючи брязкітний звук.
Іноді це качка вибирає качура — плаває навколо нього і багато разів киває головою назад, ніби «через плече». Спарювання також супроводжується безліччю ритуальних рухів: пара віддаляється від зграї і починає виконувати посмикування головою знизу вгору, дзьоб при своєму нижньому положенні торкається води, постійно залишаючись майже горизонтальним. Потім самка витягує шию, розпластуючись на воді перед качурем, він дереться на неї збоку і тримається дзьобом за пір'я шиї. Після парування самець випрямляється і здійснює на воді «коло пошани» навколо самки. Потім обидва крижня довго купаються і обтрушують з пір'я воду.
Гніздо
Як правило, самець охороняє місцевість та тримається біля самки лише до того часу, коли вона почне висиджувати яйця. Відомі випадки, коли качури під час насиджування перебували окрай гнізда, а потім брали участь у вихованні пташенят. Проте переважна більшість самців у гніздових турботах не бере участі, у середині чи кінці інкубації збиваються в одностатеві зграї і відлітають на післяшлюбну линьку. Кладка відбувається з початку квітня (на півдні ареалу) та пізніше.
Гніздо зазвичай є добре укритим і розташовується неподалік води, але іноді може бути і на значній відстані від неї. Воно нерідко влаштовується в чагарниках очерету чи комишу, на купинниках, на сплавинах, під деревами, кущами, серед бурелому і хмизу. Іноді качка гніздиться над поверхнею землі — у дуплах, напівдуплах, іноді у старих гніздах ворон, сорок, чапель та інших великих птахів. При розмноженні на землі гніздо є поглибленням у землі чи траві, обабіч рясно викладене пухом. У сухих місцях воно рівне і глибоке, лише злегка вистелене м'якою і сухою травою. Ямку качка поглиблює дзьобом і вирівнює її грудьми, довго крутячись на одному місці. Сировину для вистилання далеко не носить, а бере здебільшого ту, яку можна дістати дзьобом, не сходячи з гнізда. У сирих і вологих місцях крижень спочатку споруджує велику купу з трави, тростини тощо, а вже в ній створює гніздову ямку. Діаметр гнізда 200–290 мм, висота бортиків над землею 40–140 мм, діаметр лотка 150–200 мм, глибина лотка 40–130 мм.
В облаштуванні гнізда самець, як правило, участі не бере, але може супроводжувати самку до гнізда, коли та прямує для кладки чергового яйця. Перші яйця відкладаються в іще не завершене гніздо, і в міру збільшення кладки самка додає до нього що-нову порцію пуху, який висмикує зі своїх грудей. Пух укладається на кромці гніздового лотка, кільцем, утворюючи своєрідні бортики, що прикривають з боків качку, що насиджує. Ідучи з гнізда, самка прикриває яйця пухом, чим сприяє збереженню тепла за час її відсутності.
Відкладання яєць у крижнів починається дуже рано: в залежності від ареалу, на початку квітня – травня. Строки початку відкладання яєць у крижнів на півночі і півдні ареалу різняться значно менше, ніж строки прильоту птахів до цих же районів. За першого періоду насиджування самка сходить з гнізда для годівлі і відпочинку вранці й увечері, але під довершення висиджування покидає гніздо неохоче навіть у разі небезпеки, підпускає людину впритул і вилітає з-під самих ніг, при пташенятах інтенсивно «відводить». За деякими спостереженнями, у самки, що насиджує, припиняється виділення секрету куприкової залози. Це має велике значення для збереження кладки, тому що від постійного зіткнення з рясно змащеним жиром пером пори шкаралупи можуть закупоритися і газообмін яйця буде порушено. До того ж секрет залози має сильний запах, який може залучити хижаків.
Велика кількість кладок крижня гине внаслідок руйнування гнізд хижаками. Найістотнішу шкоду завдають лисиці та єнотоподібні собаки, круки і болотні луні. У заплавах річок та берегами водоймищ гнізда часто гинуть від раптового затоплення.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpoTDBGdVlYTmZjR3hoZEhseWFIbHVZMmh2YzE5TlNFNVVMbHBQVHk0eU1ERXdMakV4TGpFNExqWXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVUZ1WVhOZmNHeGhkSGx5YUhsdVkyaHZjMTlOU0U1VUxscFBUeTR5TURFd0xqRXhMakU0TGpZdWFuQm4uanBn.jpg)
Самиці, що втратили кладку до початку насиджування, зазвичай продовжують відкладати яйця, зносячи їх в одне з розташованих поблизу качиних гнізд, іноді до гнізд інших птахів, наприклад, фазана. У разі втрати кладки качка може побудувати нове гніздо і заново відкласти яйця, проте, як правило, повторна кладка буває меншою за початкову.
Яйця
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJtTDBGdVlYTmZjR3hoZEhseWFIbHVZMmh2YzE5a2RXTnJiR2x1WjNNdWFuQm5Mekl5TUhCNExVRnVZWE5mY0d4aGRIbHlhSGx1WTJodmMxOWtkV05yYkdsdVozTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Відкладання яєць відбувається з середини квітня до середини травня. На день самка відкладає по одному яйцю, зазвичай увечері. Насиджування починається з останнього яйця, коли відкладені першими мають добре помітний зародковий диск. Розмір кладки відрізняється в різних частинах ареалу, на півдні число яєць трохи більше. Як правило, кількість яєць у гнізді варіює в межах від 9 до 13. Нерідкими є випадки підкидання від качок, що гніздяться по сусідству, внаслідок чого кладки стають дуже великими — до 16 яєць і більше. Такі гнізда швидко стають безхазяйними та виводок гине. Яйця стандартної форми, із білою із зеленувато-оливковим відтінком шкаралупою. За час насиджування відтінок зазвичай зникає. Яйця з однієї кладки мають подібні розміри і колір, але різні кладки можуть відрізнятися одна від іншої як за величиною, так і за формою яєць. Розміри яєць: 49–67 × 34–46 мм. Маса ненасиджених яєць близько 46 г (40–52 г).
Час насиджування 22–29 днів, у середньому — 28 днів. Усі пташенята вилуплюються майже одночасно — протягом не більше 10, рідше, – 14 годин. Яйця, відкладені останніми, проходять цикл свого розвитку за коротший строк, ніж попередні.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUzTDFOMGIyTnJaVzUwWlc1TGRXVmphMlZ1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxVGRHOWphMlZ1ZEdWdVMzVmxZMnRsYmk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Пташенята
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUyTDBWdWRHVmZiV2wwWDBzbFF6TWxRa05qYTJWdU1UVXVNRFV1TWpBd09GOHhNak11YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVWdWRHVmZiV2wwWDBzbFF6TWxRa05qYTJWdU1UVXVNRFV1TWpBd09GOHhNak11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV4TDBGdVlYTmZjR3hoZEhseWFIbHVZMmh2YzE5cWRYWXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVUZ1WVhOZmNHeGhkSGx5YUhsdVkyaHZjMTlxZFhZdWFuQm4uanBn.jpg)
Крижень відноситься до виводкових птахів. Забарвлення пухового пташеня на спині темно-оливкове, з двома парами жовтувато-білих плям у задній частині крила та з обох боків попереку. Черево сіро-жовте, яке потім набуває жовто-палевих тонів. Щоки є швидше рудуватими. Від верхньої частини дзьоба через око до потилиці проходить темна вузька смужка, в області вуха є темна пляма. Лапи та дзьоб оливково-сірого кольору, останній з рожевим кігтиком. Молоді птахи, що оперилися, дуже схожі на дорослу самицю, але мають нечіткі плями, які утворюють поздовжні смуги вздовж тіла. Самці відрізняються наявністю хвилястого візерунка на деяких покривних другорядних махових пер, в області ліктьового згину, у самок в цьому місці неправильні або поперечні бурі плями або смужки.
Вага щойно вилуплених пташенят варіює в межах від 25 до 38 г. Обсихання пташеня триває дві-три години. Виводок залишає гніздо приблизно через 12–16 годин після вилуплення першого пташеня. До цієї миті пташенята вже здатні пересуватися сушею, плавати і пірнати. Пірнають пташенята добре і постійно користуються цим прийомом, рятуючись від хижаків.
Вдень каченята збираються під кущами або в чагарниках рослинності на березі, іноді на відстані до 50 м від води. Молоді пташенята часто гріються біля самиці під її крилами і розпушеним оперенням грудей. У перші дні після вилуплення вони проводять час біля матері не рідше ніж раз на дві години.
Пташенята годуються самостійно. Спочатку вони живляться лише дрібними комахами і павуками, не звертаючи уваги на нерухомі предмети. При цьому вони скльовують корм переважно з рослин або один з одного, і лише пізніше починають збирати його з поверхні землі та води. Їжа пташенят на 83,4% складається з тваринних кормів, з яких 35% за обсягом складають личинки бабок, що вилазять на надводні частини рослин, 8% м'якуни та 15% планктонні рачки.
Перший час пташенята бадьорі тільки у світлий час доби, потім починають годуватися і ввечері. Повністю на вечірній режим годівлі пташенята переходять, коли у них розвиваються рогові пластинки на дзьобі і вони набувають здатності добувати собі корм за допомогою проціджування.
З перших днів пташенята впізнають одне одного і відганяють пташенят, що приєднуються до них, з інших виводків. Так само робить і самка. Голос пухових пташенят — високий і дзвінкий писк: самочки видають двоскладовий свист, самці — односкладовий. У віці близько п'яти тижнів самки починають крякати. Пташенята ростуть швидко — у віці 10 днів важать близько 100 г, 20 днів — 320 г, 30 днів — 550–600 г, під 60 днів — близько 800–900 г.
Приблизно на 23-ій день життя у пташенят починає розвиватися контурне і махове пір'я. На 28-ий день груди і черево вже покриті пір'ям, а ще через 10 днів неопереними залишаються лише задня сторона шиї, частина спини і боки тіла, прикриті крилами. Приблизно в 50-денному віці пташенята починають уже злітати, а до 56–60 днів повністю встають на крило.
Пташенята залишаються з матір'ю 7–8 тижнів. До цього часу багато виводків вже розпадаються або об'єднуються в осінні зграї.
Біологія та екологія
Крижень живе переважно на прісних водах, особливо водостоях і зарослих очеретами, травою, хоча під час прольоту і взимку тримається й у морі біля берегів. Тримається поодинці, парами та зграями на воді або біля води. Політ швидкий, дуже галасливий. Помахи крил супроводжуються частими дзвінкими звуками «вить-вить-вить-вить», за якими крижня можна відрізнити, навіть не бачачи птаха, що летить. У птаха, що летить, чітко виділяються білі смужки на крилі, що оздоблюють дзеркало. З води піднімається відносно легко.
Це обережний птах, який швидко літає. Пірнає тільки у разі небезпеки, здатен пропливти під водою десятки метрів. Суходолом ходить перевалюючись, але при пораненні спроможен швидко бігати. Вдень ховається, а вночі випливає на відкриті місця і робить перельоти на місця годівлі.
Живлення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZoTDBSMVkydHpYMlZoZEdsdVp5NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RSSFZqYTNOZlpXRjBhVzVuTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У виборі кормів є дуже пластичним, легко пристосовується до місцевих умов. Годується мілководдями, відціджуючи через рогові пластини дзьоба дрібні водні тварини і рослини, як-то дрібні безхребетні, комахи, м'якуни, дрібна риба, ракоподібні, пуголовки, навіть жаби, що стосується тварин, та ряска, кушир тощо — щодо рослин відповідно. 2016 року на водосховищі Трей-Апе в південно-західній Румунії орнітологами було зареєстровано факт поїдання самицею підлітка чорної горихвістки і спроби її ж молодняку з'їсти підлітка гірської плиски. Причинами подібної, невластивої крижням, харчової поведінки могло послужити поїдання розводжуваною рибою личинок комах і брак білкової їжі в раціоні качок.
Часто крижень встає у воді насторч, хвостом вгору, намагаючись дотягтися рослин, що ростуть на дні водойми. Годується найчастіше на мілководді до 30–35 см завглибшки, де добуває їжу із дна, перевертаючись при цьому вертикально вниз головою, але не пірнаючи.
Ранньою весною, коли водойми ще вкриті кригою, крижні тримаються на ополонках. Основу раціону за цей час становлять перезимовані зелені частини водних рослин. Узимку у живлення крижня різко скорочується кількість тваринних кормів. У першій половині зими вони годуються переважно пагонами водних рослин і насінням.
Наприкінці липня й у серпні у середній смузі, а на півдні в вересні, рослинні корми починають переважати над тваринними. Велике значення набувають утворені до цього часу зимуючі частини рослин: бульби різних видів стрілиці (Sagittaria), плодики рдесника гребенястого (Potamogeton pectinatus), бруньки жабурника звичайного (Hydrocharis morsus-ranae), а деінде і пухирника звичайного (Utricularia vulgaris). Наприкінці серпня і восени крижні охоче літають годуватися до хлібних полів. На них птиці збирають опалі зерна злаків — пшениці, жита, вівса і проса, на Далекому Сході також рису, які і складають місцями істотну частину їхнього кормового раціону. Вилітаючи з вечора, вони проводять на полях усю ніч, повертаючись до водойм тільки під світанок.
На міських ставках й інших штучних водоймах крижні бувають дуже численними, повністю звикаючи до людей і цілком поводячись як свійська птиця, та живуть, передусім, за рахунок підгодовування.
Линяння
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpoTDBabGJXRnNaVjl0WVd4c1lYSmtYMlpzYVdkb2RGOHRYMjVoZEhWeVpYTmZjR2xqY3k1cWNHY3ZNakl3Y0hndFJtVnRZV3hsWDIxaGJHeGhjbVJmWm14cFoyaDBYeTFmYm1GMGRYSmxjMTl3YVdOekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemszTDBGdVlYTmZjR3hoZEhseWFIbHVZMmh2YzE5cGJsOVdiMnhuYjJkeVlXUmZVbVZuYVc5dVh6QXdNUzVxY0djdk1qSXdjSGd0UVc1aGMxOXdiR0YwZVhKb2VXNWphRzl6WDJsdVgxWnZiR2R2WjNKaFpGOVNaV2RwYjI1Zk1EQXhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Для крижнів притаманні дві сезонні линьки: повна після закінчення періоду розмноження і часткова перед його початком. Повна зміна оперення починається у самців відтоді, коли самки починають насиджувати яйця, а у самок — коли виводки піднімаються на крило. Самиці без пари починають линяти одночасно з качурами, а потім до них приєднуються деякі качки, що втратили кладки. Самиці з виводками линяють пізніше в місцях гніздування.
Більшість качурів з кінця травня збивається в одностатеві зграйки і відлітає на линяння, інша частина залишається линяти в місцях гніздування. В Росії місця, де відбуваються масові скупчення птахів на линьку, знаходяться переважно у степовій і лісостеповій зонах: від дельти Волги, через степи середньої течії Уралу, Ілека і Зауральські степові озера. В Україні таких місцевостей не помічено Також у Європі великі линні скупчення відзначено в в Естонії, уздовж узбережжя Нідерландів, на Боденському озері в Центральній Європі.
Послідовність зміни оперення така: першими випадають закручені кермові пера селезнів. Потім — контурне пір'я, після котрого з'являються пеньки нового оперення на шиї, грудях, черевці, голові та підхвості. Потім випадає пір'я з верхньої частини спини, слідом за ним — випадання махового пір'я. Коли виростають пеньки нових махових, випадають верхні і нижні покривні пір'їни крил. Коли нові покривні крил вже утворюють «дзеркало», линяння голови і нижньої половини тіла майже повністю закінчується. Доростає махове пір'я, внаслідок чого качка знову отримує здатність до польоту. Закінчується линяння оновленням пір'я спини та рульового. Зміна останніх починається на перших рівнях линяння і розтягується на тривалий строк. Загальна тривалість линяння близько двох місяців. Час, протягом якого птах втрачає здатність до польоту внаслідок випадання махових пер, триває у крижня 20–25 днів, тим часом як строк зростання і повного розгортання цього пір'я займає 30–35 днів. День линяючі птахи проводять у чагарниках водної рослинності, а ввечері випливають годуватися на ділянки відкритої води.
Природні вороги
Велике число яєць крижнів гине внаслідок розорення гнізд хижаками. Найістотнішої шкоди завдають лисиця і єнотоподібний собака, крук й очеретяний лунь.
На дорослих птахів і каченят полюють хижі птахи: сіра ворона, яструб великий, орлан-білохвіст, лунь очеретяний, великі мартини, соколи, орли, пугачі, сороки, а також хижі ссавці — лисиці, єнотовидні собаки, лісові коти, видри, норки, скунси, куниці, та деякі плазуни і навіть великі риби.
Захворювання
Інфекційні захворювання
- Пташиний грип, або класична чума птахів, — гострозаразна вірусна хвороба птахів, що проявляється ураженням органів травлення, дихання, високою летальністю. Спалахи європейської чуми птахів регулярно відбувалися на початку XX століття в країнах Європи, Африки та Азії. Збудником є Influenza virus A, що відноситься до родини Orthomyxoviridae. Різні штами вірусу можуть викликати від 10 до 100 % загибелі серед хворих птахів. Шлях зараження — повітряно-крапельний. Фактори передачі вірусу — тушки птахів, яйця, перо, як в інкубаційний період, так і від клінічно хворого птаху. В диких популяціях птахів, на відміну від домашніх, відзначається висока стійкість до вірусу грипу.
- Хворі птахи стоять з опущеною головою і закритими очима, пір'я скуйовджене, ніздрі заклеєні ексудатом. Дихання хрипке, прискорене, температура тіла 43–44 °C. Спостерігається також діарея, послід забарвлений у коричнево-зелений колір, неврози, судоми.
- Перехворілий птах набуває напруженого імунітету лише проти гомологичного підтипу вірусу.
- , або вірусний ентерит, — інфекційна хвороба з високою контагіозністю, явищами геморагічного діатезу і діареєю. Збудником є герпесвірус. При надгострому перебігу загибель птаху настає через 18–24 години після початку хвороби.
- — інфекційне захворювання, що проявляється почервонінням слизової оболонки клоаки з утворенням фібринозних шолудів, кривавих ерозій, у качурів проявляється склерозним запаленням пеніса з викривленням і випадінням його з клоаки. Збудником є диплокок з роду Neisseria. Протікає у вигляді епізоотії, а також спорадичних випадків.
- , або хвороба Дерчі. Збудник — (Parvoviridae). Птахи стають млявими, відстають у рості, відзначається випадання пір'я спини і крил.
Паразитарні захворювання
- — обумовлений паразитуванням з роду , проявляється занепокоєнням, виснаженням і нерідко загибеллю птахів.
- , або кокцидоз, — протозойне захворювання, що протікає у вигляді епізоотії, що проявляється ураженням слизової оболонки і кишковика, і нирок. Збудником є — одноклітинні найпростіші, ендогенна стадія життєвого циклу яких, протікає в організмі і закінчується утворенням , а екзогенна — у зовнішньому середовищі.
- — інвазивне захворювання, що викликається і проявляється гнійно-некротичним запаленням кишечника, вогнищевими ураженням печінки і підшлункової залози.
- Трихомоноз — захворювання, спричинене найпростішими з роду джгутикових — , і проявляється ураженням різних відділів кишковика і печінки. Хворі птахи зазвичай сидять, нахохлившись і розпустивши крила, відмовляються від корму, багато і часто п'ють. Хвороба закінчується паралічем кінцівок і загибеллю птахів на 2–7-ий день від початку хвороби.
- — гельмінтоз, викликаний різними видами трематод, які паразитують в яйцепроводі і фабрицієвій сумці птахів. Зараження відбувається при поїданні бабок або їхніх личинок, інвазованих метацеркаріями. Проміжним господарем є м'якуни, а додатковим — бабки. Захворювання носить сезонний характер і спостерігається з травня по липень.
- — гельмінтоз, який спричиняють трематоди з родини , що паразитують у кишках птахів. Проміжні господарі — м'якуни, додаткові — жаби.
- Капіляріоз — гельмінтоз, спричинений , які паразитують в роті, стравоході, волі й тонкому кишечнику. При ураженні вола і стравоходу, у птахів спостерігаються труднощі при ковтанні їжі.
- Саркоцистоз — протозойная інвазія, що викликається роду . У заражених птахів на поверхні м'яса і в його глибині розташовуються довгасті білі включення — цисти, заповнені .
На качках також паразитує качиний пухоїд (), що досягає довжини 4–5 мм. Серед гельмінтів — (родина Schistosomatidae), що збуджує церкаріоз ( паразитують у кровоносній системі); — , , маріти трематод роду .
Крижень і людина
Господарське значення
Більшою частиною свого ареалу крижень є одним з основних предметів спортивного, а місцями — промислового полювання. Чиста вага м'ясної тушки крижня становить 69 % від живої ваги у качура і 65 % — у качки, що становить для періоду промислу 835 і 730 грамів.
Відвідуючи восени поля пшениці, жита, вівса, проса, посіви рису, нерідко завдають їм істотної шкоди на ділянках, розташованих поблизу від водойм. Поряд з цим вони приносять користь, знищуючи шкідників із числа прямокрилих і масовим поїданням насіння бур'янів.
Полювання
У сучасних умовах крижень є одним з основних і поширених предметів спортивного і промислового полювання. Останнє відноситься до області озерного лісостепу, дельт південних річок і районів зимівель. Його питома вага по відношенню до інших видів пернатої дичини становить понад 50 %.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTgxTHpVekx5VkVNQ1U1UmlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE55VkVNU1U0TWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFrTWxSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUV3SlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXhKVGd4SlVRd0pVSTRKVVF4SlRoR0xsOGxSREFsT1VVbFJERWxPRFVsUkRBbFFrVWxSREVsT0RJbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNFJpVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Згідно закону України «Про мисливське господарство та полювання», на всіх дозволених для відстрілу місцевих і перелітних птахів, включаючи крижня, полювання дозволяється з другої суботи серпня по грудень включно. Полювання на водоплавну дичину нагоном з моторних човнів категорично заборонено як особливо винищувальне, що належить до браконьєрських. Полювання на самців крижня дозволяється в усіх областях України та Автономній Республіці Крим. Днями полювання є середа, субота і неділя та полювання проводиться тільки з підсадними качками («вабики»), а норма добування одним мисливцем за день полювання не має перевищувати 3 голів.
- Полювання зі псами
Для полювання на качок часто застосовують псів різних порід: , лайки, гончаки, , шотландський сетер. Полювання на качок із собакою відбувається переважно вранці та ввечері. Намагаючись триматися проти вітру, мисливець іде уздовж берега водойми або чагарниками водної рослинності, а собака, обшукуючи попереду зарослі місця, піднімає качок «на крило». Спанієль при зльоті крижня подає голос, попереджаючи господаря. Після пострілу і падіння крижня собака розшукує вбитого птаха або ловить підбитого, і приносить здобич господареві.
- Полювання з підходу
Якщо мисливець без собаки, то часто може використовувати спосіб полювання з підходу. При цьому мисливець самостійно полохає занишклих крижнів, піднімаючи їх на крило, і стріляє по ним.
- Полювання з підсадними, опудалами і профілями
Зазвичай починається з початком осені і переважно відбувається на ранкових і вечірніх зорях. При цьому виді полювання на воді висаджують опудала або профілі качок, часто разом з підсадною качкою, яка своїм криком привертає увагу диких качок. Часто на полюванні з опудалами і підсадними мисливці мають при собі різні вабики, щоб кликати качок поблизу, якщо замовкнуть підсадні.
- Полювання на прольоті
Цей спосіб полювання — це стріляння качок на осінньому прольоті. Зазвичай вона починається наприкінці вересня і триває до перших чисел листопада. На шляхах прольоту будуються курені і скрадки, садять опудала і підсадні качки, багато мисливців стріляють качок із засідки чи з підходу, а також на човні, що, однак, заборонено.
Одомашнення
Дикий крижень є родоначальником свійської качки і її різноманітних порід, виведених шляхом селекції, крім тих, які є похідними від мускусної качки.
Час первісного приручення крижня і початок розведення його в домашньому стані невідомі. В Китаї качок розводять з незапам'ятних часів; їх розводили також стародавні греки і римляни. Нині багато домашніх порід зберегли забарвлення оперення диких крижнів.
Існують спостереження, що вже після третього покоління у крижнів, які виховуються в неволі, стають помітними деякі зміни, властиві домашній качці — збільшення розмірів тіла, незграбність ходи, зміна кольору деяких махових пір'їн, розширення білого нашийника у качура тощо. Усі відомі наразі породи домашніх качок по анатомічним ознакам нічим істотним не відрізняються від крижнів і можуть схрещуватися між собою, даючи плідне потомство. Дикі крижні дуже легко піддаються одомашненю і донині. Нерідкими є випадки, коли дикі качури живуть у парі зі свійськими підсадними качками.
Дикі крижні в містах
У великих містах на незамерзних водоймах утворилися популяції зимуючих диких крижнів, які отримують прикорм від людей. Ці популяції зростають за рахунок природного розмноження і не відлітають на зимівлю. Взимку «міським» крижням не вистачає природного корму навіть якщо річка замерзає лише у берега. Тому взимку «міські» крижні потребують прикорму з боку людей. Влітку природного корму досить і крижні прикорму не потребують, хоча за звичкою тримаються біля місць прикорму. «Міські» крижні приносять користь, очищаючи водойми від ряски і личинок комарів.
Охорона
У Європі живуть до 8 мільйонів крижнів, у Північній Америці — 17–18 мільйонів, а в Новій Зеландії понад 5 мільйонів цих птахів. Окрім того крижень, як й інші водоплавні птахи, страждає через господарське та рекреаційне освоєння берегових зон, забруднення водойм, випалювання очеретів. Крижень перебуває під захистом Бернської та Боннської конвенцій, а також Угоди про охорону афро-євразійських мігруючих водоплавних птахів.
Примітки
- (укр.) Фесенко Г. В. Вітчизняна номенклатура птахів світу. — Кривий Ріг : ДІОНАТ, 2018. — 580 с. — .
- (рос.) Зауэр Ф. Птицы обитатели озёр, болот и рек. — М. : АСТ, Астрель, 2002. — С. 108—109. — .
- (англ.) Mullarney K., Svensson L., Zetterström D., Grant P. J. Birds of Europe. — Princeton University Press, 1999. — P. 56. — .
- (рос.) Фридман В. С., Ерёмкин Г. С. Урбанизация «диких» видов птиц в контексте эволюции урболандшафта. — М.: Биологический факультет МГУ, 2008.
- (рос.) Утиные. Кряква // Древо познания : коллекционный журнал. — Marshall Cavendish, 2002.
- (рос.) Герман В. Е. Охота на пернатую дичь. — М. : Эра, 2005. — 352 с. — (Охотник, рыболов) — .
- (рос.) Рябицев В. К. Птицы Урала, Приуралья и Западной Сибири. — Екатеринбург : Издательство Уральского университета, 2001. — С. 62—63. — .
- (рос.) Френсис П. Птицы. Полная иллюстрированная энциклопедия. — М. : АСТ — Дорлинг Киндерсли, 2008. — 512 с. — (Дорлинг Киндерсли) — .
- (лат.) Linnaeus C. Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. — Editio decima, reformata. — Holmiae (Laurentii Salvii), 1758. — Tomus I. — P. 125, 127. [Архівовано 2011-08-21 у WebCite]
- Carboneras, 1992.
- (англ.) [en] A phylogenetic analysis and classification of recent dabbling ducks (Tribe Anatini) based on comparative morphology// The Auk. — 1991. — Vol. 108. — No. 3. — P. 471—507. [ 2012-11-12 у Wayback Machine.]
- (англ.) «The birdwatcher's pocket guide» Peter Hayman & Rob Hume, 2008 Octopus publishing, London,
- (укр.) Лисенко В. І. Том 5 — Птахи. Вип. 3 — Гусеподібні // Фауна України. — К. : Наукова думка, 1991. — С. 102—114.
- (рос.) Дементьев Г. П., Гладков Н. А. Птицы Советского Союза. — Советская наука, 1952. — Т. 4. — С. 405—424.
- (рос.) Птицы СССР / Дементьев Г. П. — М. : Мысль, 1967. — С. 85—87. — (Справочники-определители географа и путешественника)
- (англ.) Scott D. A., Rose P. M. Atlas of Anatidae populations in Africa and Western Eurasia. — Wetlands International, 1996. — P. 131—134. — .
- (англ.) Gooders J., Boyer T. Ducks of Britain and the Northern Hemisphere. — L. : Collins & Brown, 1997. — P. 48—52. — .
- (рос.) Степанян Л. С. Конспект орнитологической фауны России и сопредельных территорий. — М. : Академкнига, 2003. — С. 54. — .
- (англ.) S. Matthews, K. Brandt. Africa Invaded: Mallard duck. Global Invasive Species Programme. Архів оригіналу за 27 січня 2012. Процитовано 14 декабря 2009.
{{}}
: Проігноровано невідомий параметр|published=
() - (англ.) Shevareva T. P. Geographical distribution of the main dabbling duck populations in the USSR and the main directions of their migrations // Proc. International Regional Meeting on Conservation of Wildfowl Resources / Y. A. Isakov. — Leningrad, 1970. — P. 46—55.
- (англ.) Yamaguchi N., Hiraoka E., Fujita M., Hijikata N., Ueta M., Takagi K., Konno S., Okuyama M., Watanabe Y., Osa Y., Morishita E., Tokita K., Umada K., Fujita G., Higuchi H. Spring migration routes of mallards (Anas platyrhynchos) that winter in Japan, determined from satellite telemetry // Zoological Science. — 2008. — Т. 25, № 9. — С. 875—881.
- (англ.) Mallard. All about birds. Орнітологічна лабораторія . Архів оригіналу за 27 січня 2012. Процитовано 14 грудня 2009.
- (англ.) Snow D., Perrins C. M. The Birds of the Western Palearctic. — Oxford : Oxford University Press, 1998. — .
- (англ.) Mallard Anas platyrhynchos. 2009 IUCN Red List Category. BirdLife International. Архів оригіналу за 27 січня 2012. Процитовано 14 грудня 2009.
- (рос.) Корбут В. В. Питание. Особенности жизни кряквы; Изменчивость городских птиц // Урбанизированная популяция водоплавающих (Anas platyrhynchos) г. Москвы. — М. : Аргус, 1994. — С. 89—150.
- Р. Л. Бёме, И. Р. Бёме, А. А. Кузнецов. Определитель птиц России. — М. : Фолио, 2008. — С. 49. — 301 с. — .
- (рос.) Бёме Р. Л., Кузнецов А. А. Птицы открытых и околоводных пространств СССР. — М. : Просвещение, 1983. — С. 35.
- (англ.) Ducks, Geese, and Swans / J. Kear (Ed.). — Oxford : Oxford University Press, 2005. — 930 p. — .
- (рос.) Михеев А. В. Биология птиц. Полевой определитель птичьих гнёзд. — М. : Топикал, 1996. — 460 с. — .
- (англ.) Petrovan S. O., Leu M. Hunting and consumption of passerine birds by wild Mallards (Anas platyrhynchos) // Waterbirds : журнал. — Waco, TX, USA : [en], 2017. — Т. 40, № 2. — С. 187—190. — ISSN 1524-4695. — DOI: . Архівовано з джерела 8 серпня 2017.
- (рос.) Заболевания уток. Архів оригіналу за 27 січня 2012. Процитовано 5 грудня 2009.
- (рос.) Охотникам — Кряква. Архів оригіналу за 26 листопада 2012. Процитовано 6 грудня 2009.
- . Архів оригіналу за 21 грудня 2021. Процитовано 21 грудня 2021.
- . Архів оригіналу за 21 грудня 2021. Процитовано 21 грудня 2021.
- (рос.) Рябов В. В. Охота на уток и гусей. Охота по перу. — 3-е, доп. — М. : Лесная промышленность, 1972.
- Кряковая утка. оригіналу за 17 жовтня 2012. Процитовано 6 грудня 2009.
- (рос.) Садыкова Н. Хлеб и утки. Наука и жизнь. — 2020. — № 3. — 106—108.
Посилання
- (англ.)
- Інформація про крижня — Орнітологічна лабораторія Корнела [ 12 жовтня 2007 у Wayback Machine.] (англ.)
- Про зимівлю крижнів в Ужгороді. [ 30 січня 2012 у Wayback Machine.](рос.)
- Крижень (Anas platyrhynchos) [ 1 березня 2020 у Wayback Machine.] (укр.)
- Крижень: найпоширеніша качка світу з голубими дзеркалами на крилах // Village-Life (укр.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Krizhen zvichajnij Krizhni v Plimuti Massachusets SShA Biologichna klasifikaciya Domen Yaderni Eukaryota Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klas Ptahi Aves Ryad Gusepodibni Anseriformes Rodina Kachkovi Anatidae Pidrodina Kachini Anatinae Rid Kachka Anas Vid Krizhen zvichajnij Binomialna nazva Anas platyrhynchos Linnaeus 1758 Poshirennya krizhniv u sviti Tilki gnizdyatsya Cilorichno Prolotom Rajoni migraciyi Vipadkovi zaloti Imovirno vvedeni ale znikli Vvedeni zalezhnist vid sezonu neyasna Imovirno vvedeni zalezhnist vid sezonu neyasna Posilannya Vikishovishe Anas platyrhynchos Vikividi Anas platyrhynchos EOL 45510559 ITIS 175063 MSOP 22680186 NCBI 8839 Fossilworks 83434 Kri zhen zvicha jnij Anas platyrhynchos vid ptahiv rodini kachkovih Anatidae ryadu gusepodibnih Anseriformes Vidomishij u shirokomu pobuti yak di ka ka chka Dovzhina tila samcya blizko 62 sm samici blizko 57 sm masa dosyagaye 1 1 5 kg voseni koli ptah vidgoduyetsya pered samim perelotom jogo vaga mozhe dosyagati 2 kg Golova i shiya samcya zeleni volo i grudi korichnevo buri spina i cherevna storona tila sirogo koloru z tonkimi poperechnimi plyamami Zabarvlennya samici bure z temnishimi plyamami cherevna storona buro sira z pozdovzhnimi plyamami Na krili u samcya i samici sino fioletove Chastkovo perelitnij ptah Naselyaye prisni i zlegka solonuvati vodojmi V ostanni roki bagato ptahiv zimuyut na nezamerznih vodojmah u velikih mistah ta yihnimi okolicyami Krizhen ye odnim z osnovnih predmetiv sportivnogo a miscyami promislovogo polyuvannya Vid krizhnya shlyahom selekciyi vivedeno bilshist svijskih kachok okrim tih yaki bulo otrimano vid muskusnoyi kachki SistematikaPershij naukovij opis krizhnya bulo zrobleno 1758 roku shvedskim likarem i prirododoslidnikom Karlom Linneyem v 10 mu vidanni Sistemi prirodi Linnej nevirno vidnis samcya i samicyu krizhnya do riznih vidiv samku do vidu Anas platyrhynchos A macula alari purpurea utrinque nigra albaque pectore rufescente a samcya do vidu Anas boschas A rectricibus intermediis maris recurvatis rostro recto Vidnositsya do klasichnogo pidrodu Anas sho ob yednuye krizhniv u skladi rodu Kachka yakij ye monofiletichnoyu u shirshomu sensi ne golofiletichnoyu grupoyu OpisSamec krizhnya shirokim planom Dobre vidno hvostovij zavitok Dosit velika kremezna richkova kachka z velikoyu golovoyu i korotkim hvostom Dovzhina 51 62 sm rozmah kril 80 100 sm krilo samciv 27 5 30 6 sm krilo samok 25 2 28 5 sm vaga 0 75 1 5 kg Dzob plaskij shirokij z dobre rozvinenimi grebenyami rogovih plastinok po krayah Kolir dzoba vidriznyayetsya u samciv i samic U kachuriv u shlyubnomu operenni vin vohristo olivkovij v osnovi i bilsh vohristij abo zhovtij na kinci maye dosit shirokij chornij nigtik U doroslih kachok kolir dzoba najchastishe riznitsya vid olivkovogo do temno sirogo z pomaranchevimi krayami ale mozhe buti i povnistyu pomaranchevim V osnovi dzoba samici zavzhdi prisutni kilka dribnih chornih cyatok U krizhniv yak j u bilshosti inshih vidiv kachok v dobre virazhenij statevij dimorfizm zovnishni vidminnosti mizh samcyami i samkami osoblivo pomitnij vzimku i navesni koli u kachok utvoryuyutsya pari U shlyubnomu operenni kachur nominativnogo pidvidu maye bliskuchu temno zelenu golovu i shiyu sho zakinchuyetsya vuzkim bilim nashijnikom v zadnij chastini shiyi oshijnik maye rozriv buro siru spinu z dribnimi temnimi shtrihami v zadnij chastini nabuvaye temnishogo chorno burogo koloru chorne nadhvistya shokoladno korichnevi grudi i sire cherevo z poperechnim hvilyastim vizerunkom Krila zverhu buro siri z yaskravim sino fioletovim z bilimi oblyamivkami dzerkalom znizu majzhe bili Rozmir dzerkala zbilshuyetsya z vikom ptahu Na hvosti ye chornij zavitok utvorenij serednimi kermanichami Reshta pir ya hvosta pryame maye svitlo sire zabarvlennya Vlitku pislya linyannya samec staye shozhishim na samku vtrachayuchi kontrastnist i natomist nabuvayuchi perevazhno chorno buri toni U cej period jogo mozhna vidrizniti vid kachki kashtanovimi ale ne vohristimi grudmi i zhovtim dzobom Nogi pomaranchevo chervoni z temnishimi peretinkami Zovnishnij viglyad krizhnya Yaskravo virazhenij statevij dimorfizm u krizhnya Samicya krizhnya Samec krizhnya u shlyubnomu operenni Dorosla samicya zberigaye yedinij malyunok operennya nezalezhno vid pori roku Zovni vona malo chim vidriznyayetsya vid samok bagatoh inshih richkovih kachok usih yih ob yednuye strokate poyednannya chornih burih i rudih toniv u verhnij chastini tila Niz pidhvistya i nadhvistya vohristi abo ruduvato buri z rozplivchastimi temno burimi plyamami Grudi mayut vohriste solom yane zabarvlennya Vidminni oznaki take zh yak u samcya bliskuche dzerkalo na krili temna smuzhka cherez oko j taka zh svitla nad nim Nogi blidishi v porivnyanni z samcem brudno abo blido pomaranchevi Molodi ptahi nezalezhno vid stati bilshe shozhi na samku vidriznyayuchis vid neyi bilsh tmyanim operennyam i menshoyu plyamististyu znizu Do togo zh u mo lodi temni krapki na tili pozdovzhni a ne V podibni i rozpodilyayutsya u viglyadi pozdovzhno smugastogo vizerunka U polovih umovah viznachennya samcya u shlyubnomu operenni zazvichaj ne viklikaye trudnoshiv V inshih vipadkah osnovna vidminnist vid blizkih vidiv sino fioletove dzerkalo z bilimi oblyamivkami dobre pomitne u ptahiv u poloti oboh statej Vid chornogo krizhnya vidriznyayetsya malyunkom dzoba u chornogo krizhnya vin chornij z zhovtoyu vershinoyu i vidsutnistyu biloyi plyami na krili vid inshih richkovih kachok bilshimi rozmirami i sinim dzerkalom Vokalizaciya Zvichajnij golos tihe kryakannya reb reb reb Golos samici kryakannya yak u svijskoyi kachki U samcya zamist kryakannya priglushenij oksamitovij zvuk shaaak abo shaaark source source Zgraya krizhniv kryakaye Pri perelyaku kryakannya protyazhnishe a pered zletom tihe i pokvaplive V osinnyu i zimovu pori golos samki sho kliche samcya guchne kuak kuak kuak kuak kuak Pid chas zalicyannya za samkami kachuri vidayut visokij ale hripkij svist za dopomogoyu sirinksu kistkovogo utvorennya v nizhnij chastini traheyi PoshirennyaAreal Krizhen shiroko poshirenij u pivnichnij pivkuli Gnizditsya yak v arktichnih shirotah na pivnich do 70 s sh tak i v teplomu subtropichnomu klimati na pivden do 35 s sh v Pivnichnij Africi i do 20 s sh na Blizkomu Shodi Krizhni sidayut na vodu V Yevropi selitsya majzhe povsyudno za vinyatkom visokogirnih rajoniv v centralnij chastini Skandinaviyi na pivnich vid 70 s sh i smugi bezlisoyi tundri Rosiyi Gnizditsya usiyeyu teritoriyi Ukrayini krim visokogir yiv migruye skriz U Sibiru poshirenij na pivnich do Saleharda Turuhanska serednoyi techiyi Nizhnoyi Tunguski pivostrova Tajgonos na Ohotskomu mori i Pivnichnoyi Kamchatki V Aziyi na pivden do Maloyi Aziyi Iranu Afganistanu pivdennih shiliv Gimalayiv kitajskoyi provinciyi Gansu i Bohajvanskoyi zatoki Zhovtogo morya Za mezhami materika gnizditsya na Komandorskih Aleutskih Pribilova Kurilskih ostrovah na Yaponskih ostrovah na pivden do serednoyi chastini ostrova Honsyu a takozh na Gavayah Islandiyi ta Grenlandiyi U Pivnichnij Americi na pivnochi ye vidsutnim v oblasti tundri i shidnij chastini materika na pivden do Novoyi Shotlandiyi i amerikanskogo shtatu Men Na pivdni dosyagaye Pivdennoyi Kaliforniyi ta inshih prikordonnih z Meksikoyu shtativ SShA ale tam ne gnizditsya i zustrichayetsya lishe v zimovij chas Za mezhami prirodnogo arealu introdukovanij u Pivdennij Africi Novij Zelandiyi i Pivdenno shidnij Avstraliyi de vvazhayetsya invazijnim takim sho porushuye miscevu ekologiyu vidom Sezonni migraciyi Skupchennya krizhniv na zimivlyu Chastkovo perelitnij vid Populyaciya Grenlandiyi zoseredzhena u priberezhnij smuzi na pivdennomu zahodi ostrova vede osilij sposib zhittya V Islandiyi velika chastina ptahiv takozh ne pokidaye ostriv reshta zimuye na Britanskih ostrovah Bilshist ptahiv sho gnizdyatsya na pivnichnomu zahodi Rosiyi u Finlyandiyi Shveciyi ta krayinah Baltiyi peremishayetsya na uzberezhzhya Zahidnoyi Yevropi vid Daniyi na zahid do Franciyi i Velikoyi Britaniyi Insha chastina chislennisha v tepli roki zalishayetsya zimuvati v miscyah gnizduvannya Na inshij chastini Yevropi krizhni perevazhno osili Shidnishi populyaciyi pivnochi yevropejskoyi chastini Rosiyi migruyut do basejnu Donu na Pivnichnij Kavkaz do Turechchini i shidne Seredzemnomor ya Iz Zahidnogo Sibiru krizhni zimuyut u shirokomu diapazoni vid Balkan na zahodi do Prikaspijskoyi nizovini na shodi odinici letyat znachno dali dosyagayuchi delti Nilu Populyaciyi sho gnizdyatsya v basejnah Irtisha j Obi peremishayutsya golovnim chinom v priberezhni rajoni Kaspiyu i v respubliki Serednoyi Aziyi Ptahi sho gnizdyatsya u pivnichno shidnij Aziyi i na Dalekomu Shodi zimuyut na Yaponskih ostrovah U Gimalayah krizhen zdijsnyuye sezonni kochivli vzimku spuskayuchis u mensh snizhni dolini U Pivnichnij Americi mezha mizh perelitnimi ta osilimi populyaciyami prohodit priblizno uzdovzh amerikano kanadskogo kordonu Rajoni zimivel za mezhami gnizdovogo arealu Kaliforniya Arizona Nizhnya Kaliforniya prilegli do Meksikanskoyi zatoki shtati Meksiki deyaki ostrovi Karibskogo morya Poza sezonom rozmnozhennya v linnih skupchennyah na proloti j u miscyah zimivli krizhni trimayutsya zgrayami rozmir yakih mozhe riznitisya vid dekilkoh odinic do dekilkoh soten i navit tisyach osobin Pidgodivlya dikih kachok zimoyu v Yekaterinburzi U bagatoh velikih mistah zokrema u Kiyevi Moskvi ta Sankt Peterburzi utvorilisya populyaciyi osilih urbanizovanih kachok sho gnizdyatsya u samomu misti abo jogo okolicyah U Zahidnij Yevropi gnizduvannya krizhniv na gorishah i v usilyakih nishah miskih budivel vzhe ne ye ridkistyu Tak na dahu odnogo p yatipoverhovogo budinku v centralnij chastini Berlina dika kachka vlashtovuvala gnizdo tri roki pospil Viniknennya osilih populyacij krizhniv v velikih mistah pov yazano z nayavnistyu nezamerznih vodojm pidgodivleyu ptahiv lyudmi i vidsutnistyu bagatoh prirodnih vorogiv Miscya isnuvannya Krizhen ye zvichajnim u serednij lisovij zoni i lisostepu staye ridkisnim bilya pivnichnih mezh derevnoyi roslinnosti v gorah j u bilshosti pustel Kachur u vodojmi Naselyaye najriznomanitnishi vodojmi z prisnoyu solonuvatoyu abo solonoyu vodoyu i neglibokimi dilyankami odnak unikaye ozer iz zovsim golimi beregami strumki girski richki ta inshi potoki zi shvidkoyu techiyeyu a takozh oligotrofni ti sho mistyat malo organichnih rechovin vodojmi U gnizdovij period viddaye perevagu vnutrishnim prisnovodnim vodojmam zi stoyachoyu vodoyu i z zaroslimi komishem ocheretom rogozom chi inshoyu visokoyu travoyu beregami U lisotundri selitsya perevazhno v lisistih dilyankah bilya richok v lisovij smuzi chasto zaselyaye ozera starici v lisistih zaplavah odnak unikaye vuzkih lisovih strumkiv U lisostepu takozh chasto gnizditsya na osokovih bolotah Sered pustel zustrichayetsya vkraj ridko v osnovnomu v zabolochenih miscevostyah Poza sezonom rozmnozhennya chasto trimayetsya v estuariyah rik i na morskih zatokah uzdovzh uzberezh Ye terpimim do lyudini chasto zustrichayetsya na miskih stavkah vodoshovishah i zroshuvalnih kanalah Na Altayi pidnimayetsya do 2250 m nad rivnem morya de selitsya na ozernih plato Na pivdennij mezhi arealu gnizditsya viklyuchno v gorah u Serednomu Atlasi na pivnochi Afriki do 2000 m Gimalayah do 1300 m v Pendzhabi i Kashmiri plato Kamikusi do 1400 m v Yaponiyi Jogo mozhna pobachiti na ozerah v morskih zatokah na beregah spokijnih rivninnih richok na bolotah zaplavnih lukah j nepodalik timchasovih vesnyanih kalyuzh RozmnozhennyaBilshist ptahiv zahodyatsya rozmnozhuvatis pochinayuchi z odnorichnogo viku V osilih populyaciyah rozbivka na pari vidbuvayetsya voseni v inshih navesni pislya pributtya do misc gnizduvannya Oskilki bagato perelitnih samic zimuyut u pivdennishih shirotah anizh samci yihnye povernennya pripadaye na piznishij chas Pochatok sezonu rozmnozhennya zalezhit vid shiroti na pivdennih kresah arealu vono pripadaye na lyutij todi yak u pivnichnih lishe na cherven Gnizdyatsya parami chi nevelikimi vilnimi gurtami Shlyubni rituali Samki i samci krizhnya U vesnyanih zgrayah zazvichaj bilshe kachuriv anizh samic poyasnyuyetsya velikim vidsotkom zagibeli ostannih pid chas nasidzhuvannya i vivedennya potomstva Ce neridko prizvodit do supernictva dvoh i bilshe kachuriv za pravo volodinnya samkoyu bijkoyu mizh nimi i navit sprob zlyagannya z samiceyu kotra vzhe utvorila paru z inshim kachurem Agresivnist kilkoh samciv inodi prizvodit do togo sho kachki tonut pid yihnoyu vagoyu Kachuri pochinayut tokuvati vzhe pislya osinnoyi linki u veresni Korotka kulminaciya vipadaye u zhovtni pislya chogo aktivnist ptahiv zmenshuyetsya i zgasaye pid kinec zimi Z pochatkom vesni zhvavist samciv zbilshuyetsya znovu i prodovzhuyetsya do travnya Vdavana povedinka kachuriv pritamanna dlya bagatoh predstavnikiv simejstva kachinih Tokuyuchi samci zbirayutsya nevelikimi grupami na vodi ta plavayut navkolo obranoyi samki Spochatku shiya ptaha vtyagnuta v plechi dzob opushenij hvist smikayetsya Raptom samec drigotlivo vikidaye golovu vpered i vgoru zazvichaj trichi pospil protyagom kilkoh sekund Napruzhenist ruhu zrostaye i na ostannomu kidku samec neridko pidnimayetsya nad vodoyu opinyayuchis majzhe dibom ta rozpravlyayuchi krila Chasto diya suprovodzhuyetsya svoyeridnim rizkim svistom i fontanom brizok yaki samec vishtovhuye rizkim ruhom dzoba Pomitivshi pidhozhu samku vin zakidaye pered neyu golovu hovaye yiyi za zlegka pidnesene krilo i rizko provodit kigtikom dzoba po krilu vidayuchi bryazkitnij zvuk Inodi ce kachka vibiraye kachura plavaye navkolo nogo i bagato raziv kivaye golovoyu nazad nibi cherez pleche Sparyuvannya takozh suprovodzhuyetsya bezlichchyu ritualnih ruhiv para viddalyayetsya vid zgrayi i pochinaye vikonuvati posmikuvannya golovoyu znizu vgoru dzob pri svoyemu nizhnomu polozhenni torkayetsya vodi postijno zalishayuchis majzhe gorizontalnim Potim samka vityaguye shiyu rozplastuyuchis na vodi pered kachurem vin deretsya na neyi zboku i trimayetsya dzobom za pir ya shiyi Pislya paruvannya samec vipryamlyayetsya i zdijsnyuye na vodi kolo poshani navkolo samki Potim obidva krizhnya dovgo kupayutsya i obtrushuyut z pir ya vodu Gnizdo Gnizdo krizhnya Yak pravilo samec ohoronyaye miscevist ta trimayetsya bilya samki lishe do togo chasu koli vona pochne visidzhuvati yajcya Vidomi vipadki koli kachuri pid chas nasidzhuvannya perebuvali okraj gnizda a potim brali uchast u vihovanni ptashenyat Prote perevazhna bilshist samciv u gnizdovih turbotah ne bere uchasti u seredini chi kinci inkubaciyi zbivayutsya v odnostatevi zgrayi i vidlitayut na pislyashlyubnu linku Kladka vidbuvayetsya z pochatku kvitnya na pivdni arealu ta piznishe Gnizdo zazvichaj ye dobre ukritim i roztashovuyetsya nepodalik vodi ale inodi mozhe buti i na znachnij vidstani vid neyi Vono neridko vlashtovuyetsya v chagarnikah ocheretu chi komishu na kupinnikah na splavinah pid derevami kushami sered burelomu i hmizu Inodi kachka gnizditsya nad poverhneyu zemli u duplah napivduplah inodi u starih gnizdah voron sorok chapel ta inshih velikih ptahiv Pri rozmnozhenni na zemli gnizdo ye pogliblennyam u zemli chi travi obabich ryasno vikladene puhom U suhih miscyah vono rivne i gliboke lishe zlegka vistelene m yakoyu i suhoyu travoyu Yamku kachka pogliblyuye dzobom i virivnyuye yiyi grudmi dovgo krutyachis na odnomu misci Sirovinu dlya vistilannya daleko ne nosit a bere zdebilshogo tu yaku mozhna distati dzobom ne shodyachi z gnizda U sirih i vologih miscyah krizhen spochatku sporudzhuye veliku kupu z travi trostini tosho a vzhe v nij stvoryuye gnizdovu yamku Diametr gnizda 200 290 mm visota bortikiv nad zemleyu 40 140 mm diametr lotka 150 200 mm glibina lotka 40 130 mm V oblashtuvanni gnizda samec yak pravilo uchasti ne bere ale mozhe suprovodzhuvati samku do gnizda koli ta pryamuye dlya kladki chergovogo yajcya Pershi yajcya vidkladayutsya v ishe ne zavershene gnizdo i v miru zbilshennya kladki samka dodaye do nogo sho novu porciyu puhu yakij vismikuye zi svoyih grudej Puh ukladayetsya na kromci gnizdovogo lotka kilcem utvoryuyuchi svoyeridni bortiki sho prikrivayut z bokiv kachku sho nasidzhuye Iduchi z gnizda samka prikrivaye yajcya puhom chim spriyaye zberezhennyu tepla za chas yiyi vidsutnosti Vidkladannya yayec u krizhniv pochinayetsya duzhe rano v zalezhnosti vid arealu na pochatku kvitnya travnya Stroki pochatku vidkladannya yayec u krizhniv na pivnochi i pivdni arealu riznyatsya znachno menshe nizh stroki prilotu ptahiv do cih zhe rajoniv Za pershogo periodu nasidzhuvannya samka shodit z gnizda dlya godivli i vidpochinku vranci j uvecheri ale pid dovershennya visidzhuvannya pokidaye gnizdo neohoche navit u razi nebezpeki pidpuskaye lyudinu vpritul i vilitaye z pid samih nig pri ptashenyatah intensivno vidvodit Za deyakimi sposterezhennyami u samki sho nasidzhuye pripinyayetsya vidilennya sekretu kuprikovoyi zalozi Ce maye velike znachennya dlya zberezhennya kladki tomu sho vid postijnogo zitknennya z ryasno zmashenim zhirom perom pori shkaralupi mozhut zakuporitisya i gazoobmin yajcya bude porusheno Do togo zh sekret zalozi maye silnij zapah yakij mozhe zaluchiti hizhakiv Velika kilkist kladok krizhnya gine vnaslidok rujnuvannya gnizd hizhakami Najistotnishu shkodu zavdayut lisici ta yenotopodibni sobaki kruki i bolotni luni U zaplavah richok ta beregami vodojmish gnizda chasto ginut vid raptovogo zatoplennya Yajce Anas platyrhynchos Tuluzkij muzej Samici sho vtratili kladku do pochatku nasidzhuvannya zazvichaj prodovzhuyut vidkladati yajcya znosyachi yih v odne z roztashovanih poblizu kachinih gnizd inodi do gnizd inshih ptahiv napriklad fazana U razi vtrati kladki kachka mozhe pobuduvati nove gnizdo i zanovo vidklasti yajcya prote yak pravilo povtorna kladka buvaye menshoyu za pochatkovu Yajcya Kachenyata v gnizdi Vidkladannya yayec vidbuvayetsya z seredini kvitnya do seredini travnya Na den samka vidkladaye po odnomu yajcyu zazvichaj uvecheri Nasidzhuvannya pochinayetsya z ostannogo yajcya koli vidkladeni pershimi mayut dobre pomitnij zarodkovij disk Rozmir kladki vidriznyayetsya v riznih chastinah arealu na pivdni chislo yayec trohi bilshe Yak pravilo kilkist yayec u gnizdi variyuye v mezhah vid 9 do 13 Neridkimi ye vipadki pidkidannya vid kachok sho gnizdyatsya po susidstvu vnaslidok chogo kladki stayut duzhe velikimi do 16 yayec i bilshe Taki gnizda shvidko stayut bezhazyajnimi ta vivodok gine Yajcya standartnoyi formi iz biloyu iz zelenuvato olivkovim vidtinkom shkaralupoyu Za chas nasidzhuvannya vidtinok zazvichaj znikaye Yajcya z odniyeyi kladki mayut podibni rozmiri i kolir ale rizni kladki mozhut vidriznyatisya odna vid inshoyi yak za velichinoyu tak i za formoyu yayec Rozmiri yayec 49 67 34 46 mm Masa nenasidzhenih yayec blizko 46 g 40 52 g Chas nasidzhuvannya 22 29 dniv u serednomu 28 dniv Usi ptashenyata viluplyuyutsya majzhe odnochasno protyagom ne bilshe 10 ridshe 14 godin Yajcya vidkladeni ostannimi prohodyat cikl svogo rozvitku za korotshij strok nizh poperedni Ptashenya krizhnya Ptashenyata Matir z kachenyatami na luzi Kachine simejstvo plavaye Krizhen vidnositsya do vivodkovih ptahiv Zabarvlennya puhovogo ptashenya na spini temno olivkove z dvoma parami zhovtuvato bilih plyam u zadnij chastini krila ta z oboh bokiv popereku Cherevo siro zhovte yake potim nabuvaye zhovto palevih toniv Shoki ye shvidshe ruduvatimi Vid verhnoyi chastini dzoba cherez oko do potilici prohodit temna vuzka smuzhka v oblasti vuha ye temna plyama Lapi ta dzob olivkovo sirogo koloru ostannij z rozhevim kigtikom Molodi ptahi sho operilisya duzhe shozhi na doroslu samicyu ale mayut nechitki plyami yaki utvoryuyut pozdovzhni smugi vzdovzh tila Samci vidriznyayutsya nayavnistyu hvilyastogo vizerunka na deyakih pokrivnih drugoryadnih mahovih per v oblasti liktovogo zginu u samok v comu misci nepravilni abo poperechni buri plyami abo smuzhki Vaga shojno viluplenih ptashenyat variyuye v mezhah vid 25 do 38 g Obsihannya ptashenya trivaye dvi tri godini Vivodok zalishaye gnizdo priblizno cherez 12 16 godin pislya viluplennya pershogo ptashenya Do ciyeyi miti ptashenyata vzhe zdatni peresuvatisya susheyu plavati i pirnati Pirnayut ptashenyata dobre i postijno koristuyutsya cim prijomom ryatuyuchis vid hizhakiv Vden kachenyata zbirayutsya pid kushami abo v chagarnikah roslinnosti na berezi inodi na vidstani do 50 m vid vodi Molodi ptashenyata chasto griyutsya bilya samici pid yiyi krilami i rozpushenim operennyam grudej U pershi dni pislya viluplennya voni provodyat chas bilya materi ne ridshe nizh raz na dvi godini Ptashenyata goduyutsya samostijno Spochatku voni zhivlyatsya lishe dribnimi komahami i pavukami ne zvertayuchi uvagi na neruhomi predmeti Pri comu voni sklovuyut korm perevazhno z roslin abo odin z odnogo i lishe piznishe pochinayut zbirati jogo z poverhni zemli ta vodi Yizha ptashenyat na 83 4 skladayetsya z tvarinnih kormiv z yakih 35 za obsyagom skladayut lichinki babok sho vilazyat na nadvodni chastini roslin 8 m yakuni ta 15 planktonni rachki Pershij chas ptashenyata badori tilki u svitlij chas dobi potim pochinayut goduvatisya i vvecheri Povnistyu na vechirnij rezhim godivli ptashenyata perehodyat koli u nih rozvivayutsya rogovi plastinki na dzobi i voni nabuvayut zdatnosti dobuvati sobi korm za dopomogoyu procidzhuvannya source source source source source source source source Ptashenya kryakvi chistit pir ya Z pershih dniv ptashenyata vpiznayut odne odnogo i vidganyayut ptashenyat sho priyednuyutsya do nih z inshih vivodkiv Tak samo robit i samka Golos puhovih ptashenyat visokij i dzvinkij pisk samochki vidayut dvoskladovij svist samci odnoskladovij U vici blizko p yati tizhniv samki pochinayut kryakati Ptashenyata rostut shvidko u vici 10 dniv vazhat blizko 100 g 20 dniv 320 g 30 dniv 550 600 g pid 60 dniv blizko 800 900 g Priblizno na 23 ij den zhittya u ptashenyat pochinaye rozvivatisya konturne i mahove pir ya Na 28 ij den grudi i cherevo vzhe pokriti pir yam a she cherez 10 dniv neoperenimi zalishayutsya lishe zadnya storona shiyi chastina spini i boki tila prikriti krilami Priblizno v 50 dennomu vici ptashenyata pochinayut uzhe zlitati a do 56 60 dniv povnistyu vstayut na krilo Ptashenyata zalishayutsya z matir yu 7 8 tizhniv Do cogo chasu bagato vivodkiv vzhe rozpadayutsya abo ob yednuyutsya v osinni zgrayi Biologiya ta ekologiyaKrizhen zhive perevazhno na prisnih vodah osoblivo vodostoyah i zaroslih ocheretami travoyu hocha pid chas prolotu i vzimku trimayetsya j u mori bilya beregiv Trimayetsya poodinci parami ta zgrayami na vodi abo bilya vodi Polit shvidkij duzhe galaslivij Pomahi kril suprovodzhuyutsya chastimi dzvinkimi zvukami vit vit vit vit za yakimi krizhnya mozhna vidrizniti navit ne bachachi ptaha sho letit U ptaha sho letit chitko vidilyayutsya bili smuzhki na krili sho ozdoblyuyut dzerkalo Z vodi pidnimayetsya vidnosno legko Ce oberezhnij ptah yakij shvidko litaye Pirnaye tilki u razi nebezpeki zdaten proplivti pid vodoyu desyatki metriv Suhodolom hodit perevalyuyuchis ale pri poranenni spromozhen shvidko bigati Vden hovayetsya a vnochi viplivaye na vidkriti miscya i robit pereloti na miscya godivli Zhivlennya Vidshtovhuyuchis oboma lapami krizhni zanuryuyutsya v vodu u poshukah kormu U vibori kormiv ye duzhe plastichnim legko pristosovuyetsya do miscevih umov Goduyetsya milkovoddyami vidcidzhuyuchi cherez rogovi plastini dzoba dribni vodni tvarini i roslini yak to dribni bezhrebetni komahi m yakuni dribna riba rakopodibni pugolovki navit zhabi sho stosuyetsya tvarin ta ryaska kushir tosho shodo roslin vidpovidno 2016 roku na vodoshovishi Trej Ape v pivdenno zahidnij Rumuniyi ornitologami bulo zareyestrovano fakt poyidannya samiceyu pidlitka chornoyi gorihvistki i sprobi yiyi zh molodnyaku z yisti pidlitka girskoyi pliski Prichinami podibnoyi nevlastivoyi krizhnyam harchovoyi povedinki moglo posluzhiti poyidannya rozvodzhuvanoyu riboyu lichinok komah i brak bilkovoyi yizhi v racioni kachok Chasto krizhen vstaye u vodi nastorch hvostom vgoru namagayuchis dotyagtisya roslin sho rostut na dni vodojmi Goduyetsya najchastishe na milkovoddi do 30 35 sm zavglibshki de dobuvaye yizhu iz dna perevertayuchis pri comu vertikalno vniz golovoyu ale ne pirnayuchi Rannoyu vesnoyu koli vodojmi she vkriti krigoyu krizhni trimayutsya na opolonkah Osnovu racionu za cej chas stanovlyat perezimovani zeleni chastini vodnih roslin Uzimku u zhivlennya krizhnya rizko skorochuyetsya kilkist tvarinnih kormiv U pershij polovini zimi voni goduyutsya perevazhno pagonami vodnih roslin i nasinnyam Naprikinci lipnya j u serpni u serednij smuzi a na pivdni v veresni roslinni kormi pochinayut perevazhati nad tvarinnimi Velike znachennya nabuvayut utvoreni do cogo chasu zimuyuchi chastini roslin bulbi riznih vidiv strilici Sagittaria plodiki rdesnika grebenyastogo Potamogeton pectinatus brunki zhaburnika zvichajnogo Hydrocharis morsus ranae a deinde i puhirnika zvichajnogo Utricularia vulgaris Naprikinci serpnya i voseni krizhni ohoche litayut goduvatisya do hlibnih poliv Na nih ptici zbirayut opali zerna zlakiv pshenici zhita vivsa i prosa na Dalekomu Shodi takozh risu yaki i skladayut miscyami istotnu chastinu yihnogo kormovogo racionu Vilitayuchi z vechora voni provodyat na polyah usyu nich povertayuchis do vodojm tilki pid svitanok Na miskih stavkah j inshih shtuchnih vodojmah krizhni buvayut duzhe chislennimi povnistyu zvikayuchi do lyudej i cilkom povodyachis yak svijska pticya ta zhivut peredusim za rahunok pidgodovuvannya Linyannya Samka u poloti Kachur u poloti Dlya krizhniv pritamanni dvi sezonni linki povna pislya zakinchennya periodu rozmnozhennya i chastkova pered jogo pochatkom Povna zmina operennya pochinayetsya u samciv vidtodi koli samki pochinayut nasidzhuvati yajcya a u samok koli vivodki pidnimayutsya na krilo Samici bez pari pochinayut linyati odnochasno z kachurami a potim do nih priyednuyutsya deyaki kachki sho vtratili kladki Samici z vivodkami linyayut piznishe v miscyah gnizduvannya Bilshist kachuriv z kincya travnya zbivayetsya v odnostatevi zgrajki i vidlitaye na linyannya insha chastina zalishayetsya linyati v miscyah gnizduvannya V Rosiyi miscya de vidbuvayutsya masovi skupchennya ptahiv na linku znahodyatsya perevazhno u stepovij i lisostepovij zonah vid delti Volgi cherez stepi serednoyi techiyi Uralu Ileka i Zauralski stepovi ozera V Ukrayini takih miscevostej ne pomicheno Takozh u Yevropi veliki linni skupchennya vidznacheno v v Estoniyi uzdovzh uzberezhzhya Niderlandiv na Bodenskomu ozeri v Centralnij Yevropi Poslidovnist zmini operennya taka pershimi vipadayut zakrucheni kermovi pera selezniv Potim konturne pir ya pislya kotrogo z yavlyayutsya penki novogo operennya na shiyi grudyah cherevci golovi ta pidhvosti Potim vipadaye pir ya z verhnoyi chastini spini slidom za nim vipadannya mahovogo pir ya Koli virostayut penki novih mahovih vipadayut verhni i nizhni pokrivni pir yini kril Koli novi pokrivni kril vzhe utvoryuyut dzerkalo linyannya golovi i nizhnoyi polovini tila majzhe povnistyu zakinchuyetsya Dorostaye mahove pir ya vnaslidok chogo kachka znovu otrimuye zdatnist do polotu Zakinchuyetsya linyannya onovlennyam pir ya spini ta rulovogo Zmina ostannih pochinayetsya na pershih rivnyah linyannya i roztyaguyetsya na trivalij strok Zagalna trivalist linyannya blizko dvoh misyaciv Chas protyagom yakogo ptah vtrachaye zdatnist do polotu vnaslidok vipadannya mahovih per trivaye u krizhnya 20 25 dniv tim chasom yak strok zrostannya i povnogo rozgortannya cogo pir ya zajmaye 30 35 dniv Den linyayuchi ptahi provodyat u chagarnikah vodnoyi roslinnosti a vvecheri viplivayut goduvatisya na dilyanki vidkritoyi vodi Prirodni vorogi Velike chislo yayec krizhniv gine vnaslidok rozorennya gnizd hizhakami Najistotnishoyi shkodi zavdayut lisicya i yenotopodibnij sobaka kruk j ocheretyanij lun Na doroslih ptahiv i kachenyat polyuyut hizhi ptahi sira vorona yastrub velikij orlan bilohvist lun ocheretyanij veliki martini sokoli orli pugachi soroki a takozh hizhi ssavci lisici yenotovidni sobaki lisovi koti vidri norki skunsi kunici ta deyaki plazuni i navit veliki ribi Zahvoryuvannya Infekcijni zahvoryuvannya Kachur krizhnya zagiblij vid klasichnoyi chumi ptahiv Ptashinij grip abo klasichna chuma ptahiv gostrozarazna virusna hvoroba ptahiv sho proyavlyayetsya urazhennyam organiv travlennya dihannya visokoyu letalnistyu Spalahi yevropejskoyi chumi ptahiv regulyarno vidbuvalisya na pochatku XX stolittya v krayinah Yevropi Afriki ta Aziyi Zbudnikom ye Influenza virus A sho vidnositsya do rodini Orthomyxoviridae Rizni shtami virusu mozhut viklikati vid 10 do 100 zagibeli sered hvorih ptahiv Shlyah zarazhennya povitryano krapelnij Faktori peredachi virusu tushki ptahiv yajcya pero yak v inkubacijnij period tak i vid klinichno hvorogo ptahu V dikih populyaciyah ptahiv na vidminu vid domashnih vidznachayetsya visoka stijkist do virusu gripu Hvori ptahi stoyat z opushenoyu golovoyu i zakritimi ochima pir ya skujovdzhene nizdri zakleyeni eksudatom Dihannya hripke priskorene temperatura tila 43 44 C Sposterigayetsya takozh diareya poslid zabarvlenij u korichnevo zelenij kolir nevrozi sudomi Perehvorilij ptah nabuvaye napruzhenogo imunitetu lishe proti gomologichnogo pidtipu virusu abo virusnij enterit infekcijna hvoroba z visokoyu kontagioznistyu yavishami gemoragichnogo diatezu i diareyeyu Zbudnikom ye gerpesvirus Pri nadgostromu perebigu zagibel ptahu nastaye cherez 18 24 godini pislya pochatku hvorobi infekcijne zahvoryuvannya sho proyavlyayetsya pochervoninnyam slizovoyi obolonki kloaki z utvorennyam fibrinoznih sholudiv krivavih erozij u kachuriv proyavlyayetsya skleroznim zapalennyam penisa z vikrivlennyam i vipadinnyam jogo z kloaki Zbudnikom ye diplokok z rodu Neisseria Protikaye u viglyadi epizootiyi a takozh sporadichnih vipadkiv abo hvoroba Derchi Zbudnik Parvoviridae Ptahi stayut mlyavimi vidstayut u rosti vidznachayetsya vipadannya pir ya spini i kril Parazitarni zahvoryuvannya obumovlenij parazituvannyam z rodu proyavlyayetsya zanepokoyennyam visnazhennyam i neridko zagibellyu ptahiv abo kokcidoz protozojne zahvoryuvannya sho protikaye u viglyadi epizootiyi sho proyavlyayetsya urazhennyam slizovoyi obolonki i kishkovika i nirok Zbudnikom ye odnoklitinni najprostishi endogenna stadiya zhittyevogo ciklu yakih protikaye v organizmi i zakinchuyetsya utvorennyam a ekzogenna u zovnishnomu seredovishi invazivne zahvoryuvannya sho viklikayetsya i proyavlyayetsya gnijno nekrotichnim zapalennyam kishechnika vognishevimi urazhennyam pechinki i pidshlunkovoyi zalozi Trihomonoz zahvoryuvannya sprichinene najprostishimi z rodu dzhgutikovih i proyavlyayetsya urazhennyam riznih viddiliv kishkovika i pechinki Hvori ptahi zazvichaj sidyat nahohlivshis i rozpustivshi krila vidmovlyayutsya vid kormu bagato i chasto p yut Hvoroba zakinchuyetsya paralichem kincivok i zagibellyu ptahiv na 2 7 ij den vid pochatku hvorobi gelmintoz viklikanij riznimi vidami trematod yaki parazituyut v yajceprovodi i fabriciyevij sumci ptahiv Zarazhennya vidbuvayetsya pri poyidanni babok abo yihnih lichinok invazovanih metacerkariyami Promizhnim gospodarem ye m yakuni a dodatkovim babki Zahvoryuvannya nosit sezonnij harakter i sposterigayetsya z travnya po lipen gelmintoz yakij sprichinyayut trematodi z rodini sho parazituyut u kishkah ptahiv Promizhni gospodari m yakuni dodatkovi zhabi Kapilyarioz gelmintoz sprichinenij yaki parazituyut v roti stravohodi voli j tonkomu kishechniku Pri urazhenni vola i stravohodu u ptahiv sposterigayutsya trudnoshi pri kovtanni yizhi Sarkocistoz protozojnaya invaziya sho viklikayetsya rodu U zarazhenih ptahiv na poverhni m yasa i v jogo glibini roztashovuyutsya dovgasti bili vklyuchennya cisti zapovneni Na kachkah takozh parazituye kachinij puhoyid sho dosyagaye dovzhini 4 5 mm Sered gelmintiv rodina Schistosomatidae sho zbudzhuye cerkarioz parazituyut u krovonosnij sistemi mariti trematod rodu Krizhen i lyudinaGospodarske znachennya Bilshoyu chastinoyu svogo arealu krizhen ye odnim z osnovnih predmetiv sportivnogo a miscyami promislovogo polyuvannya Chista vaga m yasnoyi tushki krizhnya stanovit 69 vid zhivoyi vagi u kachura i 65 u kachki sho stanovit dlya periodu promislu 835 i 730 gramiv Vidviduyuchi voseni polya pshenici zhita vivsa prosa posivi risu neridko zavdayut yim istotnoyi shkodi na dilyankah roztashovanih poblizu vid vodojm Poryad z cim voni prinosyat korist znishuyuchi shkidnikiv iz chisla pryamokrilih i masovim poyidannyam nasinnya bur yaniv Polyuvannya U suchasnih umovah krizhen ye odnim z osnovnih i poshirenih predmetiv sportivnogo i promislovogo polyuvannya Ostannye vidnositsya do oblasti ozernogo lisostepu delt pivdennih richok i rajoniv zimivel Jogo pitoma vaga po vidnoshennyu do inshih vidiv pernatoyi dichini stanovit ponad 50 iz zobrazhennyam polyuvannya na krizhniv 1999 Zgidno zakonu Ukrayini Pro mislivske gospodarstvo ta polyuvannya na vsih dozvolenih dlya vidstrilu miscevih i perelitnih ptahiv vklyuchayuchi krizhnya polyuvannya dozvolyayetsya z drugoyi suboti serpnya po gruden vklyuchno Polyuvannya na vodoplavnu dichinu nagonom z motornih chovniv kategorichno zaboroneno yak osoblivo vinishuvalne sho nalezhit do brakonyerskih Polyuvannya na samciv krizhnya dozvolyayetsya v usih oblastyah Ukrayini ta Avtonomnij Respublici Krim Dnyami polyuvannya ye sereda subota i nedilya ta polyuvannya provoditsya tilki z pidsadnimi kachkami vabiki a norma dobuvannya odnim mislivcem za den polyuvannya ne maye perevishuvati 3 goliv Polyuvannya zi psami Dlya polyuvannya na kachok chasto zastosovuyut psiv riznih porid lajki gonchaki shotlandskij seter Polyuvannya na kachok iz sobakoyu vidbuvayetsya perevazhno vranci ta vvecheri Namagayuchis trimatisya proti vitru mislivec ide uzdovzh berega vodojmi abo chagarnikami vodnoyi roslinnosti a sobaka obshukuyuchi poperedu zarosli miscya pidnimaye kachok na krilo Spaniyel pri zloti krizhnya podaye golos poperedzhayuchi gospodarya Pislya postrilu i padinnya krizhnya sobaka rozshukuye vbitogo ptaha abo lovit pidbitogo i prinosit zdobich gospodarevi Polyuvannya z pidhodu Yaksho mislivec bez sobaki to chasto mozhe vikoristovuvati sposib polyuvannya z pidhodu Pri comu mislivec samostijno polohaye zanishklih krizhniv pidnimayuchi yih na krilo i strilyaye po nim Polyuvannya z pidsadnimi opudalami i profilyami Zazvichaj pochinayetsya z pochatkom oseni i perevazhno vidbuvayetsya na rankovih i vechirnih zoryah Pri comu vidi polyuvannya na vodi visadzhuyut opudala abo profili kachok chasto razom z pidsadnoyu kachkoyu yaka svoyim krikom privertaye uvagu dikih kachok Chasto na polyuvanni z opudalami i pidsadnimi mislivci mayut pri sobi rizni vabiki shob klikati kachok poblizu yaksho zamovknut pidsadni Polyuvannya na proloti Cej sposib polyuvannya ce strilyannya kachok na osinnomu proloti Zazvichaj vona pochinayetsya naprikinci veresnya i trivaye do pershih chisel listopada Na shlyahah prolotu buduyutsya kureni i skradki sadyat opudala i pidsadni kachki bagato mislivciv strilyayut kachok iz zasidki chi z pidhodu a takozh na chovni sho odnak zaboroneno Odomashnennya Dokladnishe Kachka svijska ta Dikij krizhen ye rodonachalnikom svijskoyi kachki i yiyi riznomanitnih porid vivedenih shlyahom selekciyi krim tih yaki ye pohidnimi vid muskusnoyi kachki Chas pervisnogo priruchennya krizhnya i pochatok rozvedennya jogo v domashnomu stani nevidomi V Kitayi kachok rozvodyat z nezapam yatnih chasiv yih rozvodili takozh starodavni greki i rimlyani Nini bagato domashnih porid zberegli zabarvlennya operennya dikih krizhniv Isnuyut sposterezhennya sho vzhe pislya tretogo pokolinnya u krizhniv yaki vihovuyutsya v nevoli stayut pomitnimi deyaki zmini vlastivi domashnij kachci zbilshennya rozmiriv tila nezgrabnist hodi zmina koloru deyakih mahovih pir yin rozshirennya bilogo nashijnika u kachura tosho Usi vidomi narazi porodi domashnih kachok po anatomichnim oznakam nichim istotnim ne vidriznyayutsya vid krizhniv i mozhut shreshuvatisya mizh soboyu dayuchi plidne potomstvo Diki krizhni duzhe legko piddayutsya odomashnenyu i donini Neridkimi ye vipadki koli diki kachuri zhivut u pari zi svijskimi pidsadnimi kachkami Diki krizhni v mistah U velikih mistah na nezamerznih vodojmah utvorilisya populyaciyi zimuyuchih dikih krizhniv yaki otrimuyut prikorm vid lyudej Ci populyaciyi zrostayut za rahunok prirodnogo rozmnozhennya i ne vidlitayut na zimivlyu Vzimku miskim krizhnyam ne vistachaye prirodnogo kormu navit yaksho richka zamerzaye lishe u berega Tomu vzimku miski krizhni potrebuyut prikormu z boku lyudej Vlitku prirodnogo kormu dosit i krizhni prikormu ne potrebuyut hocha za zvichkoyu trimayutsya bilya misc prikormu Miski krizhni prinosyat korist ochishayuchi vodojmi vid ryaski i lichinok komariv Ohorona U Yevropi zhivut do 8 miljoniv krizhniv u Pivnichnij Americi 17 18 miljoniv a v Novij Zelandiyi ponad 5 miljoniv cih ptahiv Okrim togo krizhen yak j inshi vodoplavni ptahi strazhdaye cherez gospodarske ta rekreacijne osvoyennya beregovih zon zabrudnennya vodojm vipalyuvannya ocheretiv Krizhen perebuvaye pid zahistom Bernskoyi ta Bonnskoyi konvencij a takozh Ugodi pro ohoronu afro yevrazijskih migruyuchih vodoplavnih ptahiv Primitki ukr Fesenko G V Vitchiznyana nomenklatura ptahiv svitu Krivij Rig DIONAT 2018 580 s ISBN 978 617 7553 34 1 ros Zauer F Pticy obitateli ozyor bolot i rek M AST Astrel 2002 S 108 109 ISBN 5 17 011412 5 angl Mullarney K Svensson L Zetterstrom D Grant P J Birds of Europe Princeton University Press 1999 P 56 ISBN 978 0 691 05054 6 ros Fridman V S Eryomkin G S Urbanizaciya dikih vidov ptic v kontekste evolyucii urbolandshafta M Biologicheskij fakultet MGU 2008 ros Utinye Kryakva Drevo poznaniya kollekcionnyj zhurnal Marshall Cavendish 2002 ros German V E Ohota na pernatuyu dich M Era 2005 352 s Ohotnik rybolov ISBN 5 87624 012 5 ros Ryabicev V K Pticy Urala Priuralya i Zapadnoj Sibiri Ekaterinburg Izdatelstvo Uralskogo universiteta 2001 S 62 63 ISBN 5 7525 0825 8 ros Frensis P Pticy Polnaya illyustrirovannaya enciklopediya M AST Dorling Kindersli 2008 512 s Dorling Kindersli ISBN 978 5 17 053424 1 lat Linnaeus C Systema naturae per regna tria naturae secundum classes ordines genera species cum characteribus differentiis synonymis locis Editio decima reformata Holmiae Laurentii Salvii 1758 Tomus I P 125 127 Arhivovano 2011 08 21 u WebCite Carboneras 1992 angl en A phylogenetic analysis and classification of recent dabbling ducks Tribe Anatini based on comparative morphology The Auk 1991 Vol 108 No 3 P 471 507 2012 11 12 u Wayback Machine angl The birdwatcher s pocket guide Peter Hayman amp Rob Hume 2008 Octopus publishing London ISBN 978 0 7537 2628 0 ukr Lisenko V I Tom 5 Ptahi Vip 3 Gusepodibni Fauna Ukrayini K Naukova dumka 1991 S 102 114 ros Dementev G P Gladkov N A Pticy Sovetskogo Soyuza Sovetskaya nauka 1952 T 4 S 405 424 ros Pticy SSSR Dementev G P M Mysl 1967 S 85 87 Spravochniki opredeliteli geografa i puteshestvennika angl Scott D A Rose P M Atlas of Anatidae populations in Africa and Western Eurasia Wetlands International 1996 P 131 134 ISBN 1 900442 09 4 angl Gooders J Boyer T Ducks of Britain and the Northern Hemisphere L Collins amp Brown 1997 P 48 52 ISBN 1855855704 ros Stepanyan L S Konspekt ornitologicheskoj fauny Rossii i sopredelnyh territorij M Akademkniga 2003 S 54 ISBN 5 94628 093 7 angl S Matthews K Brandt Africa Invaded Mallard duck Global Invasive Species Programme Arhiv originalu za 27 sichnya 2012 Procitovano 14 dekabrya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Proignorovano nevidomij parametr published dovidka angl Shevareva T P Geographical distribution of the main dabbling duck populations in the USSR and the main directions of their migrations Proc International Regional Meeting on Conservation of Wildfowl Resources Y A Isakov Leningrad 1970 P 46 55 angl Yamaguchi N Hiraoka E Fujita M Hijikata N Ueta M Takagi K Konno S Okuyama M Watanabe Y Osa Y Morishita E Tokita K Umada K Fujita G Higuchi H Spring migration routes of mallards Anas platyrhynchos that winter in Japan determined from satellite telemetry Zoological Science 2008 T 25 9 S 875 881 angl Mallard All about birds Ornitologichna laboratoriya Arhiv originalu za 27 sichnya 2012 Procitovano 14 grudnya 2009 angl Snow D Perrins C M The Birds of the Western Palearctic Oxford Oxford University Press 1998 ISBN 0 19 854099 X angl Mallard Anas platyrhynchos 2009 IUCN Red List Category BirdLife International Arhiv originalu za 27 sichnya 2012 Procitovano 14 grudnya 2009 ros Korbut V V Pitanie Osobennosti zhizni kryakvy Izmenchivost gorodskih ptic Urbanizirovannaya populyaciya vodoplavayushih Anas platyrhynchos g Moskvy M Argus 1994 S 89 150 R L Byome I R Byome A A Kuznecov Opredelitel ptic Rossii M Folio 2008 S 49 301 s ISBN 978 5 94966 193 2 ros Byome R L Kuznecov A A Pticy otkrytyh i okolovodnyh prostranstv SSSR M Prosveshenie 1983 S 35 angl Ducks Geese and Swans J Kear Ed Oxford Oxford University Press 2005 930 p ISBN 0198546459 ros Miheev A V Biologiya ptic Polevoj opredelitel ptichih gnyozd M Topikal 1996 460 s ISBN 978 5 7657 0022 8 angl Petrovan S O Leu M Hunting and consumption of passerine birds by wild Mallards Anas platyrhynchos Waterbirds zhurnal Waco TX USA en 2017 T 40 2 S 187 190 ISSN 1524 4695 DOI 10 1675 063 040 0212 Arhivovano z dzherela 8 serpnya 2017 ros Zabolevaniya utok Arhiv originalu za 27 sichnya 2012 Procitovano 5 grudnya 2009 ros Ohotnikam Kryakva Arhiv originalu za 26 listopada 2012 Procitovano 6 grudnya 2009 Arhiv originalu za 21 grudnya 2021 Procitovano 21 grudnya 2021 Arhiv originalu za 21 grudnya 2021 Procitovano 21 grudnya 2021 ros Ryabov V V Ohota na utok i gusej Ohota po peru 3 e dop M Lesnaya promyshlennost 1972 Kryakovaya utka originalu za 17 zhovtnya 2012 Procitovano 6 grudnya 2009 ros Sadykova N Hleb i utki Nauka i zhizn 2020 3 106 108 Posilannya angl Informaciya pro krizhnya Ornitologichna laboratoriya Kornela 12 zhovtnya 2007 u Wayback Machine angl Pro zimivlyu krizhniv v Uzhgorodi 30 sichnya 2012 u Wayback Machine ros Krizhen Anas platyrhynchos 1 bereznya 2020 u Wayback Machine ukr Krizhen najposhirenisha kachka svitu z golubimi dzerkalami na krilah Village Life ukr