Ку́ли́ків — селище в Україні, у Львівському районі Львівської області.
селище Куликів | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Львівська | ||||
Район | Львівський | ||||
Громада | Куликівська селищна | ||||
Код КАТОТТГ | UA46060230010099970 | ||||
Основні дані | |||||
Засновано | 1399 | ||||
Магдебурзьке право | 1469 | ||||
Статус | із 2024 року | ||||
Площа | 2.9 км² | ||||
Населення | ▼ 4092 (01.01.2022) | ||||
Густота | 134,965 осіб/км²; | ||||
Поштовий індекс | 80362 | ||||
Телефонний код | +380 3252 | ||||
Географічні координати | H G O | ||||
Водойма | річки Думний Потік, Куликівка | ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція: | Куликів | ||||
До райцентру: | |||||
- фізична: | 12 км | ||||
До обл. центру: | |||||
- фізична: | 16 км | ||||
Селищна влада | |||||
Адреса | 80362, Львівська обл., Львівський р-н, смт Куликів, пл. Незалежності, 27 | ||||
Голова селищної ради | Бова Лілія Миронівна | ||||
Карта | |||||
![]() Куликів | |||||
![]() Куликів | |||||
|
Географія
Розташований за 16 км на північ від обласного центру, 12 км на південний-схід від колишнього райцентру по прямій. На південь лежить Великий Дорошів, на схід Нове Село і Надичі, на північ Могиляни і Перемивки, на захід Мервичі і Костеїв, Візенберг.
Селище є центром Куликівської селищної громади, якій підпорядковані населені пункти — смт Куликів та 16 сіл. З 2020 року — Львівський район. Чисельність населення становить 3963 особи.
Клімат
У Куликові помірний континентальний клітам зі значною кількістю опадів. Середня температура повітря Куликов 8.9 °C. Середня кількість опадів на рік становить 809 мм.
Кліматограма Куликіва | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
С | Л | Б | К | Т | Ч | Л | С | В | Ж | Л | Г |
46 0 −5 | 46 1 −5 | 52 7 −1 | 59 14 4 | 90 19 10 | 91 22 13 | 111 24 15 | 82 24 15 | 74 19 11 | 57 13 6 | 51 7 2 | 50 2 −3 |
Середня макс. і мін. температури повітря (°C) Атмосферні опади (мм), за рік : 809 мм. Джерело: «Climate-Data.org» (англ.) |
Назва
За переказами назва Куликів походить від птахів (куликів), які селилися на островах великого озера, яке було на місці сучасного селища.
Історія
Перша писемна згадка про Куликів сягає кінця XIV століття. 1399 року галицький латинський архієпископ Якуб Стшемє (Стрепа) видав акт про закріплення земельного наділу за куликівським костелом. У XV столітті село мало паралельну назву — Бощ або Божч. Назва Бощ, або правильніше Божич, походить від назви давньо слов'янського культу Божича. У західно-слов'янській міфології культ Божича як сина Бога святкувався на початку нового року. Ймовірно, цей культ відправлявся на цій горі, де пізніше виріс Куликів. Також поселення Божич може стосуватися легендарного князя Антів — Божа, і до племені «Бужан» що мешкали на цих теренах.
Назву «Куликів» це поселення отримало швидше за все після приєднання цих теренів до Києва. У документі від 23 лютого 1431 року йдеться про те, що «Бощ або Куликів» передано в дар канцлеру Королівства Польського Яну «Ташці» з Конєцполя (сину Якуба Конєцпольського) як нагороду за довголітню службу.
Перемиський каштелян (†1475) був державцем королівщини — «Куликівського ключа» (також Глинянського).
1469 року на прохання перемишльського стольника Миколая (Міклаша) Гербурта король надав Куликову міські права.
4 червня 1508 року польський шляхтич Ян Опоровський гербу Сулима та його брат Анджей провели поділ спільного майна. Згідно з цим, Ян Опоровський отримав по матері маєтки в Галицькій Русі, серед яких — половина Куликова.
Містечко належало до Жовківського повіту. Давніше тут був великий став, потім в значній мірі осушений. Середину території займала міська забудова (висота 265 м) і передмістя: Жовківське на північній стороні, Вальське і Загородське в західній стороні, а Львівське в південній стороні. В південно-західній стороні підноситься узгір'я Заскоки до 275 м. Через Куликів проходить дорога Львів — Жовква. Згідно з переписом населення в 1880 році було 3226 жителів у гміні, 66 на території двору (близько 2000 греко-католицького обряду, 400 римо-католиків, 900 євреїв).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd6TDB0MWJHbHJiM2RZVmtsSlNTNXdibWN2TXpNd2NIZ3RTM1ZzYVd0dmQxaFdTVWxKTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Першій надав (згідно з документами від 1763 року) польський королевич Якуб Людвік Собеський орного поля 14 моргів і 4 морги сіножаті в Надичах; для другої купили жителі передмістя 6 моргів орного поля і сіножаті за 200 злотих. До Куликівського деканату належали наступні парафії: Артасів, Дорошів, Зіболки, Цеперів, Честині, Колодно, Колоденці, Куликів, Кукезів, Нагірці, Нове село, Ременів, Стронятин, Сулимів, Жовтанці і Звертів. В Куликові була пошта, 2-ох класна школа, аптека, кредитна каса «Надія» з кількістю членів (в 1881 році) 293.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpsTHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNakU0SlVReEpUZ3hKVVF4SlRneUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd5SlVReEpUZ3lKVVF4SlRoR0xuQnVaeTh6TXpCd2VDMGxSREFsT1VFbFJERWxPRE1sUkRBbFFrSWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0VsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJeE9DVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1pVkVNU1U0TWlWRU1TVTRSaTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Щодо промисловості, то містечко колись мало більше, ніж тепер значення. У XVII—XVIII століттях вироблялися тут бурки і килими. Цю фабрику заснував Ян III Собеський. Як власник містечка, він поселяв тут турецьких і татарських полонених, а вони займались виробництвом цих виробів. Про існування цих фабрик сьогодні вже забули, але потомки згаданих полонених пам'ятали про своє походження і займаються в основному садівництвом (постачають у Львів овочі) і шевством. В мові цих куликівських міщан траплялись іншомовні вирази, як слід їхнього іншомовного походження. У XVIII столітті виробляли тут добрий мед (напій), хліб. У північно-східній частині містечка є сліди давньоруського городища XI—XII століття.
На внутрішні стосунки містечка, на спосіб життя жителів проливає цікаве світло «Akta lawnicze kulikowskie od r. 1694 do 1717». З цих актів можна довідатись, що давні куликівчани були задерикуватими й охочими до бійки. Билися постійно, всюди, у шинках, у приватних будинках, на ринку, інколи на вході до міської ради, християни і євреї, жінки і мужчини, звичайні міщани і урядовці, інколи і бургомістр, а навіть і ксьондз. Билися не тільки між собою, але навіть і з чужими, що їм по дорозі попадались. Бились для вирішення своїх суперечок або щоб помститись за справжні чи надумані кривди, але дуже часто просто без причини. А після бійки йшли одразу до міської ради для внесення взаємних скарг. Тих бійок було стільки, що з 192 сторінок, яких має вищеназваний документ, 30 сторінок займають скарги і ще стільки ж рішення у цих справах. Хоч куликівчани були схильні до бійок, проте інших злочинів майже не робили, так за 19 років у цих актах можна знайти тільки чотири справи про крадіжки. Куликівчани були людьми заможними, про це свідчать їхні заповіти, часто вони мали по декілька чвертей поля.
У 1940—1941 та 1944—1959 роках селище було центром Куликівського району.
Населення
Станом на 2022 рік населення Куликова становило 4,092 особи.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1Vdk0yUnZZeko2YldjMloyWnhabXAxTkhOdmVXVXlibTVrTlc5eE1EQXlNQzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Релігійне життя
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJoTDBGemMzVnRjSFJwYjI1ZlEyaDFjbU5vSlRKRFgwdDFiSGxyYVhaZkpUSTRNREVsTWprdWFuQm5Mekl5TUhCNExVRnpjM1Z0Y0hScGIyNWZRMmgxY21Ob0pUSkRYMHQxYkhscmFYWmZKVEk0TURFbE1qa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV3THlWRU1DVTVReVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVE1sUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRakVsUkRFbE9ETWxSREVsT0RBbFJERWxPREpmSlVRd0pUbEZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXhKVGd4SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WDAxNWEyOXNZVjlJWlhKaWRYSjBYMDlrYm05M2MydHBYekUxTlRFdWNHNW5Mekl5TTNCNExTVkVNQ1U1UXlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01GOGxSREFsT1RNbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpFbFJERWxPRE1sUkRFbE9EQWxSREVsT0RKZkpVUXdKVGxGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF4SlRneEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSTRKVVF3SlVJNVgwMTVhMjlzWVY5SVpYSmlkWEowWDA5a2JtOTNjMnRwWHpFMU5URXVjRzVuLnBuZw==.png)
Парафія греко-католицька і греко-католицький деканат на місці, належав до Перемишльської дієцезії. До парафії належали крім містечка і Жовківського передмістя, села: Гребінці і Надичі. Церкви було дві: парафіяльна церква Успення Пресвятої Богородиці (перша згадка від 1515 року) в самому містечку; філіальна Церква Св. Великомученика Димитрія (збудована у 1721 році) на Жовківському передмісті.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd4TDBOb2RYSmphRjl2Wmw5VFlXbHVkRjlPYVdOb2IyeGhjeVV5UTE5TGRXeDVhMmwyWHlVeU9EQXpKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxRGFIVnlZMmhmYjJaZlUyRnBiblJmVG1samFHOXNZWE1sTWtOZlMzVnNlV3RwZGw4bE1qZ3dNeVV5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Парафія римо-католицька була на місці, належала до Жовківського деканату, Львівської архідієцезії. Рік заснування («ерекції») парафії 1398, фундація Миколая — власника Куликова. Галицький архієпископ РКЦ Якуб Стшемє видав в Галичі 1399 року акт закладення куликівського костелу. Теперішній костел святого Миколая, збудований у 1538 році коштом Миколая Гербурта з Однова та посвячений 1546 року.
Жіночий монастир Воздвиження Чесного Хреста
Монастир розташовувався неподалік міського ставу. Перша згадка про неї походить з 1680 року. Цього року о. Йосиф Криницький, парох з села Винники, подарував до монастирської церкви плащаницю.
21 липня 1743 року новий власник міста князь Міхал Радзівілл «Рибонька» видав львівському греко-католицькому єпископові Атанасію (Шептицькому) документ, яким дозволив закрити жіночі монастирі у Куликові, Жовкві та Сасові. Незабаром Куликівський монастир був скасований.
У другій половині XIX століття, як подає «Słownik Geograficzny Królestwa Polskiego», у місті залишалися ще сліди давнього монастиря на узгір'ї над ставом. Була тут також лука, яку називали «У Монастирі».
Культура
Музеї
- Куликів і Куликівщина — краєзнавчий музей, директор — Богдан Савчук.
- музейна кімната Богдана Ступки — розташована в будівлі Народного дому Куликова, відкриття приурочене до 75–ліття від дня народження актора (2016).
Пам′ятники
- погруддя Богдана Ступки — встановлено біля будівлі Народного дому Куликова з нагоди 76–тої річниці від дня народження (2017)
Освіта
- Куликівський опорний заклад загальної середньої освіти I—III ступенів Жовківської міської ради Львівської області, директор — Тарас Гнатюк;
- Куликівська селищна бібліотека.
Відомі люди
Уродженці Куликова
- Гринів Володимир-«Кремінський» — крайовий провідник ОУН у Кракові, член Революційного Проводу ОУН
- отець Сильвестр Лепкий — галицький літератор (літературний псевдонім — Марко Мурава) та батько поетів Богдана та Левка Лепких, педагога Миколи Лепкого.
- Мирон Лозинський — український учений у галузі хімії біологічно активних речовин, академік Національної академії наук України.
- Роман Мих — український архітектор, заслужений архітектор УРСР.
- Курило Петро (нар.1920) — український письменник.
- Марек Ляксер (1886, Куликів — ?) — архітектор, який працював у Львові.
- Богдан Ступка (1941—2012) — український актор театру і кіно.
- — єврейський вчений. Походив з Куликова. Написав на івриті працю «Szebile Olam» (Географія Азії) і видав її 1830 року в єврейській друкарні Мейергофера (Жовква).
- Агата Турчинська — українська письменниця (поетка і прозаїк).
- Степан Шах — педагог (класичний філолог) і просвітянський діяч.
- Володимир Вільчинський (1 травня 1967) — колишній радянський та український футболіст, захисник. Майстер спорту України, фіналіст кубка України (1999).
- Андрій Харків (1997—2023) — старший лейтенант Збройних Сил України, учасник російсько-української війни.
Пов′язані з Куликовом
- Степан Коновалець — брат Євгена та Мирона Коновальців, лікар у Куликові.
- Дзюбало Андрій Дмитрович — громадський діяч, війт Куликова (1915 р.).
Дідичі
- Ян з Куликова — староста городоцький, щирецький.
Примітки
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2022 року (PDF)
- . Архів оригіналу за 29 серпня 2017. Процитовано 28 серпня 2017.
- Куликів «Climate-Data.org» (англ.)
- Koniecpolscy (01) [ 25 вересня 2013 у Wayback Machine.] (пол.)
- K. Pieradzka. Koniecpolski Jan zwany Taszka h. Pobóg (zm. 1455) // Polski Słownik Biograficzny.— Wrocław — Warszawa — Kraków: Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich, Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk, 1968. — Tom XIII/4, zeszyt 59.— 481—638 s.— S. 517—519. (пол.)
- Czesław Michalski. Odrowąż Dobiesław z Żurawicy (dawniej Żyrawica) (†1475) // Polski Słownik Biograficzny.— Wrocław — Warszawa — Kraków — Gdańsk, 1978.— t. ХХІІІ/3, zeszyt 98.— S. 545. (пол.)
- H. Kowalska. Oporowski Jan h. Sulima (ok. 1470—1540) / Polski Słownik Biograficzny.— Wrocław — Warszawa — Kraków — Gdańsk, 1979.— t. XXIV/1, z. 100.— S. 137 (пол.)
- . Архів оригіналу за 2 січня 2017.
- Україна / Ukrajina
- РДА, Адміністрація. У Киликові відкрили погруддя Богдана Ступки. zhovkva-rda.gov.ua (uk-ua) . Процитовано 28 серпня 2017.
- . Архів оригіналу за 29 вересня 2007. Процитовано 27 лютого 2008.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 27 квітня 2016. Процитовано 19 жовтня 2015.
- Lwów // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1884. — Т. V. — S. 553. (пол.)
Джерела
- Куликів [ 19 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — С. 464. — .
- М. І. Дзюдзя, Л. М. Бова Куликів [ 20 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
- Історія міст і сіл Української РСР. Львівська область. — Київ, 1968.
- Kulików (2) // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1883. — Т. IV. — S. 863. (пол.)
- Kulikov, Ukraine [ 17 лютого 2012 у Wayback Machine.] (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Kulikiv Ku li kiv selishe v Ukrayini u Lvivskomu rajoni Lvivskoyi oblasti selishe KulikivGerb Kulikova Prapor KulikovaKrayina UkrayinaOblast LvivskaRajon LvivskijGromada Kulikivska selishnaKod KATOTTG UA46060230010099970Osnovni daniZasnovano 1399Magdeburzke pravo 1469Status iz 2024 rokuPlosha 2 9 km Naselennya 4092 01 01 2022 Gustota 134 965 osib km Poshtovij indeks 80362Telefonnij kod 380 3252Geografichni koordinati 49 58 45 pn sh 24 04 34 sh d H G OVodojma richki Dumnij Potik KulikivkaVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya KulikivDo rajcentru fizichna 12 kmDo obl centru fizichna 16 kmSelishna vladaAdresa 80362 Lvivska obl Lvivskij r n smt Kulikiv pl Nezalezhnosti 27Golova selishnoyi radi Bova Liliya MironivnaKartaKulikivKulikivKulikiv u VikishovishiGeografiyaRoztashovanij za 16 km na pivnich vid oblasnogo centru 12 km na pivdennij shid vid kolishnogo rajcentru po pryamij Na pivden lezhit Velikij Doroshiv na shid Nove Selo i Nadichi na pivnich Mogilyani i Peremivki na zahid Mervichi i Kosteyiv Vizenberg Selishe ye centrom Kulikivskoyi selishnoyi gromadi yakij pidporyadkovani naseleni punkti smt Kulikiv ta 16 sil Z 2020 roku Lvivskij rajon Chiselnist naselennya stanovit 3963 osobi KlimatU Kulikovi pomirnij kontinentalnij klitam zi znachnoyu kilkistyu opadiv Serednya temperatura povitrya Kulikov 8 9 C Serednya kilkist opadiv na rik stanovit 809 mm Klimatograma KulikivaSLBKTChLSVZhLG 46 0 5 46 1 5 52 7 1 59 14 4 90 19 10 91 22 13 111 24 15 82 24 15 74 19 11 57 13 6 51 7 2 50 2 3Serednya maks i min temperaturi povitrya C Atmosferni opadi mm za rik 809 mm Dzherelo Climate Data org angl NazvaZa perekazami nazva Kulikiv pohodit vid ptahiv kulikiv yaki selilisya na ostrovah velikogo ozera yake bulo na misci suchasnogo selisha IstoriyaPersha pisemna zgadka pro Kulikiv syagaye kincya XIV stolittya 1399 roku galickij latinskij arhiyepiskop Yakub Stshemye Strepa vidav akt pro zakriplennya zemelnogo nadilu za kulikivskim kostelom U XV stolitti selo malo paralelnu nazvu Bosh abo Bozhch Nazva Bosh abo pravilnishe Bozhich pohodit vid nazvi davno slov yanskogo kultu Bozhicha U zahidno slov yanskij mifologiyi kult Bozhicha yak sina Boga svyatkuvavsya na pochatku novogo roku Jmovirno cej kult vidpravlyavsya na cij gori de piznishe viris Kulikiv Takozh poselennya Bozhich mozhe stosuvatisya legendarnogo knyazya Antiv Bozha i do plemeni Buzhan sho meshkali na cih terenah Nazvu Kulikiv ce poselennya otrimalo shvidshe za vse pislya priyednannya cih tereniv do Kiyeva U dokumenti vid 23 lyutogo 1431 roku jdetsya pro te sho Bosh abo Kulikiv peredano v dar kancleru Korolivstva Polskogo Yanu Tashci z Konyecpolya sinu Yakuba Konyecpolskogo yak nagorodu za dovgolitnyu sluzhbu Peremiskij kashtelyan 1475 buv derzhavcem korolivshini Kulikivskogo klyucha takozh Glinyanskogo 1469 roku na prohannya peremishlskogo stolnika Mikolaya Miklasha Gerburta korol nadav Kulikovu miski prava 4 chervnya 1508 roku polskij shlyahtich Yan Oporovskij gerbu Sulima ta jogo brat Andzhej proveli podil spilnogo majna Zgidno z cim Yan Oporovskij otrimav po materi mayetki v Galickij Rusi sered yakih polovina Kulikova Mistechko nalezhalo do Zhovkivskogo povitu Davnishe tut buv velikij stav potim v znachnij miri osushenij Seredinu teritoriyi zajmala miska zabudova visota 265 m i peredmistya Zhovkivske na pivnichnij storoni Valske i Zagorodske v zahidnij storoni a Lvivske v pivdennij storoni V pivdenno zahidnij storoni pidnositsya uzgir ya Zaskoki do 275 m Cherez Kulikiv prohodit doroga Lviv Zhovkva Zgidno z perepisom naselennya v 1880 roci bulo 3226 zhiteliv u gmini 66 na teritoriyi dvoru blizko 2000 greko katolickogo obryadu 400 rimo katolikiv 900 yevreyiv Kulikiv na avstrijskij mapi XVIII stolittya Pershij nadav zgidno z dokumentami vid 1763 roku polskij korolevich Yakub Lyudvik Sobeskij ornogo polya 14 morgiv i 4 morgi sinozhati v Nadichah dlya drugoyi kupili zhiteli peredmistya 6 morgiv ornogo polya i sinozhati za 200 zlotih Do Kulikivskogo dekanatu nalezhali nastupni parafiyi Artasiv Doroshiv Zibolki Ceperiv Chestini Kolodno Kolodenci Kulikiv Kukeziv Nagirci Nove selo Remeniv Stronyatin Sulimiv Zhovtanci i Zvertiv V Kulikovi bula poshta 2 oh klasna shkola apteka kreditna kasa Nadiya z kilkistyu chleniv v 1881 roci 293 Kulikiv na avstrijskij mapi XIX stolittya Shodo promislovosti to mistechko kolis malo bilshe nizh teper znachennya U XVII XVIII stolittyah viroblyalisya tut burki i kilimi Cyu fabriku zasnuvav Yan III Sobeskij Yak vlasnik mistechka vin poselyav tut tureckih i tatarskih polonenih a voni zajmalis virobnictvom cih virobiv Pro isnuvannya cih fabrik sogodni vzhe zabuli ale potomki zgadanih polonenih pam yatali pro svoye pohodzhennya i zajmayutsya v osnovnomu sadivnictvom postachayut u Lviv ovochi i shevstvom V movi cih kulikivskih mishan traplyalis inshomovni virazi yak slid yihnogo inshomovnogo pohodzhennya U XVIII stolitti viroblyali tut dobrij med napij hlib U pivnichno shidnij chastini mistechka ye slidi davnoruskogo gorodisha XI XII stolittya Na vnutrishni stosunki mistechka na sposib zhittya zhiteliv prolivaye cikave svitlo Akta lawnicze kulikowskie od r 1694 do 1717 Z cih aktiv mozhna dovidatis sho davni kulikivchani buli zaderikuvatimi j ohochimi do bijki Bilisya postijno vsyudi u shinkah u privatnih budinkah na rinku inkoli na vhodi do miskoyi radi hristiyani i yevreyi zhinki i muzhchini zvichajni mishani i uryadovci inkoli i burgomistr a navit i ksondz Bilisya ne tilki mizh soboyu ale navit i z chuzhimi sho yim po dorozi popadalis Bilis dlya virishennya svoyih superechok abo shob pomstitis za spravzhni chi nadumani krivdi ale duzhe chasto prosto bez prichini A pislya bijki jshli odrazu do miskoyi radi dlya vnesennya vzayemnih skarg Tih bijok bulo stilki sho z 192 storinok yakih maye vishenazvanij dokument 30 storinok zajmayut skargi i she stilki zh rishennya u cih spravah Hoch kulikivchani buli shilni do bijok prote inshih zlochiniv majzhe ne robili tak za 19 rokiv u cih aktah mozhna znajti tilki chotiri spravi pro kradizhki Kulikivchani buli lyudmi zamozhnimi pro ce svidchat yihni zapoviti chasto voni mali po dekilka chvertej polya U 1940 1941 ta 1944 1959 rokah selishe bulo centrom Kulikivskogo rajonu NaselennyaStanom na 2022 rik naselennya Kulikova stanovilo 4 092 osobi Religijne zhittyaCerkva Uspennya Presvyatoyi BogorodiciUGKC Mikolaj Gerburt Odnovskij Fundator kostelu sv Mikolaya Parafiya greko katolicka i greko katolickij dekanat na misci nalezhav do Peremishlskoyi diyeceziyi Do parafiyi nalezhali krim mistechka i Zhovkivskogo peredmistya sela Grebinci i Nadichi Cerkvi bulo dvi parafiyalna cerkva Uspennya Presvyatoyi Bogorodici persha zgadka vid 1515 roku v samomu mistechku filialna Cerkva Sv Velikomuchenika Dimitriya zbudovana u 1721 roci na Zhovkivskomu peredmisti RKC Gotichnij kostel Svyatogo Mikolaya 1538 r Parafiya rimo katolicka bula na misci nalezhala do Zhovkivskogo dekanatu Lvivskoyi arhidiyeceziyi Rik zasnuvannya erekciyi parafiyi 1398 fundaciya Mikolaya vlasnika Kulikova Galickij arhiyepiskop RKC Yakub Stshemye vidav v Galichi 1399 roku akt zakladennya kulikivskogo kostelu Teperishnij kostel svyatogo Mikolaya zbudovanij u 1538 roci koshtom Mikolaya Gerburta z Odnova ta posvyachenij 1546 roku Zhinochij monastir Vozdvizhennya Chesnogo HrestaMonastir roztashovuvavsya nepodalik miskogo stavu Persha zgadka pro neyi pohodit z 1680 roku Cogo roku o Josif Krinickij paroh z sela Vinniki podaruvav do monastirskoyi cerkvi plashanicyu 21 lipnya 1743 roku novij vlasnik mista knyaz Mihal Radzivill Ribonka vidav lvivskomu greko katolickomu yepiskopovi Atanasiyu Sheptickomu dokument yakim dozvoliv zakriti zhinochi monastiri u Kulikovi Zhovkvi ta Sasovi Nezabarom Kulikivskij monastir buv skasovanij U drugij polovini XIX stolittya yak podaye Slownik Geograficzny Krolestwa Polskiego u misti zalishalisya she slidi davnogo monastirya na uzgir yi nad stavom Bula tut takozh luka yaku nazivali U Monastiri KulturaMuzeyi Kulikiv i Kulikivshina krayeznavchij muzej direktor Bogdan Savchuk muzejna kimnata Bogdana Stupki roztashovana v budivli Narodnogo domu Kulikova vidkrittya priurochene do 75 littya vid dnya narodzhennya aktora 2016 Pam yatniki pogruddya Bogdana Stupki vstanovleno bilya budivli Narodnogo domu Kulikova z nagodi 76 toyi richnici vid dnya narodzhennya 2017 OsvitaKulikivskij opornij zaklad zagalnoyi serednoyi osviti I III stupeniv Zhovkivskoyi miskoyi radi Lvivskoyi oblasti direktor Taras Gnatyuk Kulikivska selishna biblioteka Vidomi lyudiUrodzhenci Kulikova Griniv Volodimir Kreminskij krajovij providnik OUN u Krakovi chlen Revolyucijnogo Provodu OUN otec Silvestr Lepkij galickij literator literaturnij psevdonim Marko Murava ta batko poetiv Bogdana ta Levka Lepkih pedagoga Mikoli Lepkogo Miron Lozinskij ukrayinskij uchenij u galuzi himiyi biologichno aktivnih rechovin akademik Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini Roman Mih ukrayinskij arhitektor zasluzhenij arhitektor URSR Kurilo Petro nar 1920 ukrayinskij pismennik Marek Lyakser 1886 Kulikiv arhitektor yakij pracyuvav u Lvovi Bogdan Stupka 1941 2012 ukrayinskij aktor teatru i kino yevrejskij vchenij Pohodiv z Kulikova Napisav na ivriti pracyu Szebile Olam Geografiya Aziyi i vidav yiyi 1830 roku v yevrejskij drukarni Mejergofera Zhovkva Agata Turchinska ukrayinska pismennicya poetka i prozayik Stepan Shah pedagog klasichnij filolog i prosvityanskij diyach Volodimir Vilchinskij 1 travnya 1967 kolishnij radyanskij ta ukrayinskij futbolist zahisnik Majster sportu Ukrayini finalist kubka Ukrayini 1999 Andrij Harkiv 1997 2023 starshij lejtenant Zbrojnih Sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Pov yazani z Kulikovom Stepan Konovalec brat Yevgena ta Mirona Konovalciv likar u Kulikovi Dzyubalo Andrij Dmitrovich gromadskij diyach vijt Kulikova 1915 r Didichi Yan z Kulikova starosta gorodockij shireckij PrimitkiStatistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2022 roku PDF Arhiv originalu za 29 serpnya 2017 Procitovano 28 serpnya 2017 Kulikiv Climate Data org angl Koniecpolscy 01 25 veresnya 2013 u Wayback Machine pol K Pieradzka Koniecpolski Jan zwany Taszka h Pobog zm 1455 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Zaklad Narodowy Imienia Ossolinskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk 1968 Tom XIII 4 zeszyt 59 481 638 s S 517 519 pol Czeslaw Michalski Odrowaz Dobieslaw z Zurawicy dawniej Zyrawica 1475 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Gdansk 1978 t HHIII 3 zeszyt 98 S 545 pol H Kowalska Oporowski Jan h Sulima ok 1470 1540 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Gdansk 1979 t XXIV 1 z 100 S 137 pol Arhiv originalu za 2 sichnya 2017 Ukrayina Ukrajina RDA Administraciya U Kilikovi vidkrili pogruddya Bogdana Stupki zhovkva rda gov ua uk ua Procitovano 28 serpnya 2017 Arhiv originalu za 29 veresnya 2007 Procitovano 27 lyutogo 2008 PDF Arhiv originalu PDF za 27 kvitnya 2016 Procitovano 19 zhovtnya 2015 Lwow Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1884 T V S 553 pol DzherelaKulikiv 19 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu S 464 ISBN 978 966 00 0855 4 M I Dzyudzya L M Bova Kulikiv 20 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Lvivska oblast Kiyiv 1968 Kulikow 2 Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1883 T IV S 863 pol Kulikov Ukraine 17 lyutogo 2012 u Wayback Machine angl