Білоку́р Катери́на Васи́лівна (нар. 24 листопада (7 грудня) 1900, с. Богданівка, Пирятинський повіт, Полтавська губернія, Російська імперія — пом. 10 червня (за ін. даними 9 червня[]) 1961, с. Богданівка, Яготинський район, Київська область, УРСР) — українська художниця жанру наївного мистецтва, майстриня народного декоративного живопису. Входить до переліку найвідоміших жінок давньої та сучасної України.
Білокур Катерина Василівна | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Народження | 25 листопада (8 грудня) 1900[1] с. Богданівка, Полтавська губернія, Російська імперія | |||
Смерть | 10 червня 1961[2] (60 років) | |||
Яготин, Київська область, УРСР, СРСР | ||||
Поховання | d | |||
Національність | українка | |||
Країна | ![]() ![]() | |||
Жанр | наївне мистецтво | |||
Діяльність | художниця, візуальна мисткиня | |||
Напрямок | народний декоративний живопис | |||
Вплив на | Ганна Самарська | |||
Партія | КПРС | |||
Нагороди | ||||
| ||||
| ||||
|
Життєпис
Катерина Білокур народилася 24 листопада (7 грудня) 1900 року. Батько, Василь Йосипович Білокур, був заможною людиною, мав 2,5 десятини орної землі, тримав худобу. Мала братів Григорія та Павла.
У 6—7 років Катерина Білокур навчилася читати, однак на сімейній раді вирішили не віддавати дочку до школи, щоб, попри достаток у родині, зекономити на одязі та взутті.
Малювати почала з ранніх років, однак батьки не схвалювали це заняття і забороняли ним займатися як таким, що відвертає увагу від роботи по господарству і зашкодить заміжжю.
Про свої перші кроки у мистецтві художниця згадувала:
Украла у матері кусочок білого полотна та взяла вуглину… І я намалюю з одного боку полотнини що-небудь, надивлюсь-намилуюсь, переверну на другий бік — і там те саме. А тоді виперу той кусочок полотна – і знов малюю… А одного разу… намалювала не краєвид, а якихось видуманих птиць… Мені було радісно на душі від того, що я таке зуміла видумати! І дивилась на той малюнок, і сміялась, як божевільна… От мене на цьому вчинку і поймали батько та мати. Малюнок мій зірвали і кинули в піч… «Що ти, скажена, робиш? Та, не дай Бог, чужі люди тебе побачать на такому вчинку? То тебе ж тоді ніякий біс і сватати не буде!..» Але куди я не йду, що я не роблю, а те, що я надумала малювати, — слідом за мною…
Обідно мені на природу, що так жорстоко зі мною обійшлася, наділивши мене такою великою любов’ю до того святого малювання, а тоді відібрала всі можливості, щоб я творила тую чудовую працю во всю шир мого таланту!
Катерина продовжувала малювати потайки від рідних, використовуючи полотно та ву́гіль. Малювала декорації для драмгуртка, створеного сусідом і родичем Білокурів — Микитою Тонконогом. Пізніше Білокур також грала на сцені цього театру.
У 1922—1923 роках дізналася Катерина Білокур про Миргородський технікум художньої кераміки та вирушила до Миргорода, маючи при собі два малюнки: «копія з якоїсь картинки» і начерк дідівської хати з натури, виконані уже не на полотні, а на спеціально для цього придбаному папері.
У технікум Білокур не прийняли через відсутність документа про закінчення семирічки. Вражена відмовою, вона повернулася додому пішки.
Малювати не покидала і згодом почала відвідувати драматичний гурток, організований подружжям вчителів Калитів. Батьки погодилися на участь доньки у виставах, але за умови, що драмгурток не заважатиме роботі по господарству.
У гуртку ставили «Наталку Полтавку» Івана Котляревського, «Сватання на Гончарівці» Григорія Квітки-Основ'яненка, «Наймичку» і «Безталанну» Івана Карпенка-Карого, Івана Тогобочного (інсценізацію «Наймички» Тараса Шевченка) тощо. У свої 24–26 років Білокур переважно грала «молодиць».
1928 року Катерина Білокур дізналася про набір студентів до Київського театрального технікуму і вирішує спробувати свої сили. Але ситуація повторюється: їй знову відмовляють з тієї ж причини.
Восени 1934 року робить спробу втопитися в річці Чумгак, внаслідок чого застудила ноги. Після цієї спроби батько з прокльонами згодився на заняття Катерини Білокур малюванням.
Творчий злет
Навесні 1940 року Білокур почула по радіо пісню «Чи я в лузі не калина була» у виконанні Оксани Петрусенко і звернулася до співачки з листом, заадресувавши його: «Київ, академічний театр, Оксані Петрусенко».
До листа додала малюнок калини на шматкові полотна. Малюнок вразив Петрусенко. Порадившись із друзями — Василем Касіяном і Павлом Тичиною — вона звернулася , після чого до обласного центру надійшло розпорядження знайти Катерину Білокур і поцікавитися її роботами.
Село Богданівку відвідав Володимир Хитько, що очолював тоді художньо-методичну раду обласного Будинку народної творчості. Декілька картин він показав у Полтаві художнику Матвієві Донцову. 1940 року в Полтавському будинку народної творчості була відкрита художниці-самоучки з Богданівки, яка на той час складалася лише з 11 картин.
Виставка мала величезний успіх. Художницю преміювали поїздкою до Москви. У супроводі Володимира Хитька вона відвідала Третьяковську галерею, Пушкінський музей.
1944 року село Богданівку відвідав директор Державного музею українського народного декоративного мистецтва . Він запропонував Білокур виставку і закупити картини. Саме завдяки йому Національний музей декоративного мистецтва України має найкращу колекцію робіт Білокур.
1949 року стала членкинею Спілки художників України.
1951 року нагороджена орденом «Знак Пошани», одержала звання Заслуженого діяча мистецтв України.
1956 року одержала звання Народного художника України.
Твори Катерини Білокур регулярно експонувалися на виставках у Полтаві, Києві, Москві та інших містах світу.
Три картини Білокур — «Цар-Колос», «Берізка» і «Колгоспне поле» були введені до складу експозиції радянського мистецтва на Міжнародній виставці в Парижі (1954). Пікассо порівняв Білокур з іншою представницею «наївного мистецтва» — [fr]. Це звучить тим дивовижніше, що в основному про сучасне йому мистецтво Пікассо відгукувався вкрай негативно.[]
У мисткині з'являються численні друзі, передусім художники й мистецтвознавці, у колі яких вона знаходить розуміння та повагу. Крім зустрічей, вона веде з ними тривале листування з Богданівки. Серед її адресатів — поет Павло Тичина і його дружина Лідія Петрівна Папарук, мистецтвознавець Стефан Таранушенко, директор Музею українського народного декоративного мистецтва , художники й художниці Олена Кульчицька, Матвій Донцов, Емма Гурович та ін. У Богданівці у Білокур з'являються учениці: , , Ганна Самарська.
Останні роки та смерть
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0yTHpNeUxUSTFOUzB3TURBelh5VkVNQ1U1UXlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VFbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRamhmSlVRd0pUa3hKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd6SlVReEpUZ3dMbXB3Wnk4eU1EQndlQzB6TWkweU5UVXRNREF3TTE4bFJEQWxPVU1sUkRBbFFrVWxSREFsUWpNbFJEQWxRamdsUkRBbFFrSWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGxCSlVRd0pVSXdKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRYeVZFTUNVNU1TVkVNU1U1TmlWRU1DVkNRaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNeVZFTVNVNE1DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Після закінчення німецько-радянської війни сім'я Білокурів стає колгоспниками. 1948 року помирає батько. Катерина якийсь час живе з хворою матір'ю, а згодом до них переїжджає брат Григорій із дружиною та 5 дітьми. У родині починаються численні сварки.
Навесні 1961 року до болю в ногах додається сильний біль у шлунку. Домашні лікувальні засоби не помагають, а в богданівській аптеці немає необхідних ліків.
На початку червня 1961 року помирає мати художниці. Того ж року Катерину Білокур відвозять до Яготинської районної лікарні. 10 червня їй роблять хірургічну операцію, яка нічим не допомагає. Того ж дня художниця помирає.
Похована в селі Богданівка. Автор надгробного пам'ятника — скульптор Іван Гончар.
Визнання та вплив
Коли Катерині Білокур було надано звання народної художниці України, в Богданівку, раніше богом забуте село, як казала сама мисткиня, почали навідуватися гості з Києва, її згадують поряд зі славетними примітивістами Анрі Руссо, Іваном і Йосипом Генераличами, Марією Примаченко, Ніко Піросманішвілі, Ганною Собачко-Шостак. Катерина Білокур зуміла сягнути вершин успіху і прославити українське мистецтво на цілий світ. Їй довелося пережити осуд і нерозуміння односельців, які вбачали в її заняттях малюванням спробу ухилитися від хатньої роботи. Вона зустріла заборони та нерозуміння батьків, що відкидали її талант. І все-таки подолавши такі непрості в сільському житті перешкоди, вона самотужки, крок за кроком відкривала для себе таємниці живопису. Не маючи коштів на фарби й пензлі, готувала їх сама з рослин та щетини, не маючи спеціальної художньої освіти, альбомів та книжок, навчалася у природи.
Пабло Пікассо був у захопленні від робіт української художниці Катерини Білокур. У 1954 році, коли він побачив її роботи на виставці, то сказав, що вони геніальні і порівняв Катерину Білокур з відомою всьому світові художницею Серафін Луїс.
Творчий стиль та художні прийоми
Білокур сама робила пензлі з коров'ячої вовни, котячої шерсті, вишневих гілочок і бляхи від консервних банок. Вони були настільки тонкими, що нагадували голки. Тут Білокур послідовністю роботи споріднюється з українськими вишивальницями рушників, які вишивають квітку за квіткою.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJtTDFOMFlXMXdjMTl2Wmw5VmEzSmhhVzVsSlRKRFh6SXdNVFV0TkRBdWFuQm5Mekl3TUhCNExWTjBZVzF3YzE5dlpsOVZhM0poYVc1bEpUSkRYekl3TVRVdE5EQXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Живопис Білокур — «вишивка» олійними фарбами на полотні. Народна вишивка вінчає собою весь процес виробництва тканини, наче розкриває властивість, внутрішню ідею полотна. Білокур пише в автобіографії, що «тіпала, микала, пряла, ткала, шила», «білила», створювала «гарні вишивки». У розумінні художниці полотно — це насамперед те, що можна зшивати, навіть якщо воно записане олією. Її олійний живопис так само вінчає і розкриває ідею полотна, як і українська вишивка. Такого ставлення до полотна професійний станковіст не знає. Для нього полотно — просто зображальна площина поряд із будь-якою іншою зображальною площиною, що підходить йому для реалізації його задумів.
Тло на майже всіх олійних полотнах Катерини Білокур — просте, виконане чистим кольором, найчастіше синім або блакитним. Вона навіть не писала тло, а скоріше, фарбувала полотно та вже поверх писала квіти.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJqTHlWRU1DVkJNeVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROaVZFTUNWQ01GOGxSREFsT1RFbFJEQWxRamdsUkRBbFFrSWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ETWxSREVsT0RBbFJEQWxRa01sUkRBbFFqVWxSREFsUWtNbFJEQWxRalFsUkRBbFFrVWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQXVhbkJuTHpJd01IQjRMU1ZFTUNWQk15VkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE5pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVEVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxSREVsT0RNbFJERWxPREFsUkRBbFFrTWxSREFsUWpVbFJEQWxRa01sUkRBbFFqUWxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBdWFuQm4uanBn.jpg)
Білокур користувалася нетрадиційним способом закріплення полотна на підрамнику. Зазвичай для кожного полотна робиться індивідуальний підрамник, й полотно на ньому закріплюється нерухомо, раз і назавжди. Але виготовлення підрамників для мисткині було надто дорогим та складним, тому підрамник у Білокур виконує ту ж функцію, що п'яльця для вишивки. Народна художниця, усупереч правилам, кріпила полотно на підрамнику шпагатом, а коли робота була завершена, знімала записане полотно та кріпила на раму інше. Саме так і поводиться вишивальниця, знімаючи вишивку з п'ялець.
Здебільшого Білокур малювала квіти. Нерідко в одній картині поєднувала весняні й осінні — така картина і створювалася з весни до осені. 6 жоржин на картині «Колгоспне поле» малювала три тижні. Окрім квітів, Катерина Білокур малювала пейзажі та портрети.
Кожна квіточка, гілочка, ягідка в рослинному світі художниці любовно, ретельно виписані, виділені, обведені світлим обідком. У рослинних композиціях художниці немає єдиного джерела світла; різні елементи освітлені неоднаково і кожний має, так би мовити, свою точку зору. У рослинному світі Катерини Білокур кожна деталь добре диференційована, виписані навіть прожилки пелюсток, і, попри численність об'єктів — квітів, овочів, фруктів — композиція в цілому не розпадається, а тримається дуже добре, картина залишає враження завершеного, замкнутого в собі світу. До того ж жодна деталь не губиться, а виграє, демонструючи себе. На багатьох її полотнах квіти випромінюють світло.
Улюбленими фарбами Білокур були ультрамарин і синій кобальт. Найвдаліші та найчисельніші картини написані саме на синьому тлі. Спочатку мисткиня писала саморобними фарбами з калини, бузини, цибулі. Надалі вона перейшла на ґрунтоване полотно й олійні фарби. У якості розріджувача служила лляна олія.
В олійному живописі Білокур внутрішній зв'язок між об'єктом, способом зображення, зображальною площиною та фарбами. Виявлення цих зв'язків простежує джерела творчості Катерини Білокур до української вишивки та ткацтва, народної традиції, що сягає глибокої архаїки.
Вшанування пам'яті
- У 1977 році в хаті Білокурів в селі Богданівка створений Музей-садиба Катерини Білокур.
- У Києві, Бучі, Ірпені, Дніпрі (2023) та Краматорську (2016) є вулиці, а у Броварах провулок, названі на честь Катерини Білокур.
- Ім'ям художниці названо пластовий курінь ч. 58, що у Тернопільській станиці. Дівчата з куреня імені Катерини Білокур намагаються якнайбільше ознайомити сучасне суспільство із творчістю великої майстрині.
- У червні 1989 постановою РМ УРСР засновано премію імені Катерини Білокур за визначні твори традиційного народного мистецтва з метою стимулювання розвитку українського народного мистецтва.
- На її честь у 2000 році викарбувано пам'ятну монету.
- З 2012 року щорічно 9 червня, або в найближчі вихідні дні, в селі Богданівка Бориспільського району, Київської області проводиться міжрегіональний фестиваль народної творчості «Катеринина пісня», присвячений пам'яті художниці.
- У листопаді 2016 року Український інститут національної пам'яті в рамках відзначення 83-х роковин Голодомору в Україні вніс її ім'я до проєкту «Незламні», на знак відзнаки на державному рівні 15 видатних людей, що пройшли через 1932—1933 роки та змогли реалізувати себе.
- Світові Катерину Білокур відкрив український письменник, дослідник творчості художниці Кагарлицький Микола Феодосійович, зібравши та видавши листи мисткині, а також спогади сучасників про неї.
- 20 жовтня 2022 року Лубенська міська рада Полтавської області перейменувала вулицю та провулок Островського в місті Лубнах на вулицю та провулок Катерини Білокур.
- 21 лютого 2023 року міська рада перейменувала вулицю Мозирську і провулок Мозирський в Чернігові на вулицю і провулок Катерини Білокур.
- 31 березня 2023 року, Хмільницька міська рада Вінницької області перейменувала вулицю та провулок Декабристів в місті Хмільнику на вулицю та провулок Білокур Катерини.
- З 12 листопада по 7 грудня 2023 року Національним музеєм декоративного мистецтва України анонсовано проведення «Білокурівського листопада», в ході якого музей проведе виїзні лекції, присвячені життю і творчості видатної української художниці Катерини Білокур.
Катерина Білокур у мистецтві
Музика
- Елемент нумерованого списку
- Твори композиторки Лесі Дичко:
- 1983 — «Катерина Білокур, або Натхнення» (1983, одноактний балет за мотивами творчості художниці);
- 1986 — «Фрески за картинами Катерини Білокур» у 2-х зошитах для скрипки та органа;
- Здійснена постановка балету Л. Дичко «Катерина Білокур» (Національна філармонія України, постановка Алли Рубіної).
Театр
- У 2009 році режисер та сценограф Олександр Білозуб створив виставу «Дві квітки кольору індиго», головними героїнями якої стали художниці Катерина Білокур та Фріда Кало. Білокур на сцені втілила Олена Фесуненко. Прем'єра вистави відбулася 30 квітня 2009 року на сцені Національного академічного драматичного театру імені Івана Франка.
Кіно
Про життя і творчість всесвітньо відомої української художниці знято телепередачі, художні та документальні кінострічки, зокрема:
- «Катерина Білокур» (1972, д/ф, режисерка: Лідія Островська-Кордюм)
- «Буйна» (1990, 2-серійний телевізійний художній фільм за сценарієм , «Укртелефільм», режисер: Віктор Василенко, в ролі художниці — Раїса Недашківська)
- «Катерина Білокур. Послання» (2001, д/ф, студія «Кінематографіст», авторка сценарію і режисерка: Ольга Самолевська)
- «Катерина Білокур. Сповідь» (телепередача, Телерадіокомпанія «Глас»)
Живопис
- Володимир Слєпченко. Катерина Білокур. Із серії «Обрані часом».
Галерея
-
- Марка України "народний художник", 2000
- Пам'ятник Білокур у Богданівці
- Ювілейна ваза до 90-річчя Катерини Білокур. Скульптор — Укадер Ю. А., Яготинська картинна галерея
Список картин
- Жінка в зеленому корсеті. 1920-ті рр.
- У Богданівці, за греблею. Середина 1920-х рр.
- Квіти. Кінець 1920-х рр.
- Натюрморт. Кінець 1921-х рр.
- Портрет Олі Білокур. 1928 р.
- Портрет Надії Кононєнко. 1929 р.
- Пейзаж з вітряком. Початок 1930-х рр.
- Дорога в'ється в даль. Початок 1930-х рр.
- Портрет колгоспниці Тетяни Бахмач. 1932—1933 рр.
- Берізка. 1934 р., втрачена.
- Квіти за тином. 1935 р.
- Портрет племінниць художниці. 1937—1939 рр.
- Квіти у тумані. 1940 р.
- Сон. 1940 р.
- Жоржини (Квіти і калина). 1940 р.
- Дерева в лісі. 1940-ві рр.
- Селянське подвір'я. 1940-ві рр.
- На околиці. 1940-ві рр.
- Портрет Софії Журби. 1940-ві рр.
- Портрет Надії Білокур. 1941 р.
- Польові квіти. 1941 р.
- Квіти. 1942 р.
- Квіти увечері. 1942 р.
- Квіти на блакитному тлі. 1942—1943 рр.
- Буйна. 1944—1947 рр.
- Декоративне панно. 1945 р.
- Привіт урожаю. 1946 р.
- Півонії. 1946 р.
- ХХХ-ліття СРСР. 1947 р.
- Квіти та горіхи. 1948 р.
- Півонії. 1948 р.
- Колгоспне поле. 1948—1949 рр.
- Букет квітів. Кінець 1940 — початок 1950-х рр.
- Горобчики. Кінець 1940-х рр.
- Тихесенький вечір на землю спадає. Кінець 1940-х рр.
- Колгоспниця. 1949 р.
- Цар Колос. 1949 р.
- Ескіз «Жінка з палицею». 1950-ті рр.
- Цар Колос (варіант). 1950-ті рр.
- Рожі (Мальви) 1950 р.
- Квіти, яблука і помідори. 1950 р.
- Автопортрет. 1950 р.
- За рідною Богданівкою. 1950 р.
- Ваза з квітів. 1950-ті рр.
- Щастя (Чорногузи дитину принесли). 1950 р.
- Ескіз до картини «Щастя». 1950 р.
- Щасливе дитинство. 1950-ті рр.
- Квітоньки та берізоньки вечором. 1950 р.
- Сердитий хлопець. 1950 р.
- Снідання. 1950 р.
- Пшениця, квіти, виноград. 1950—1952 рр.
- Кавун, морква, квіти. 1951 р.
- Щастя (не скінчений варіант). 1951 р.
- Портрет дівчини. Початок 1950-х рр.
- Ескіз «Калина. Мак». Початок 1950-х рр.
- Квіти. 1952—1953 рр.
- Квіти і виноград. 1953—1958 рр.
- Квіти на синьому фоні. 1954 р.
- Будьте здорові, з урожаєм. 1954 р.
- Мальви та троянди. 1954—1958 рр.
- Богданівські яблука. Середина 1950-х рр.
- У старому селі. Зима. 1950-ті рр.
- Гарбузи цвітіть. 1950-ті рр.
- Ескіз «Будинок». 1950-ті рр.
- Гілка полині. Середина 1950-х рр.
- На кручі. 1950-ті рр.
- Хата діда Савки. 1950-ті рр.
- Сосна. 1950-ті р.р.
- Дерево. Середина 1950-х рр.
- Дерева за парканом. 1950-ті рр.
- Гультяї (гумористична сценка). 1950-ті рр.
- Автопортрет. 1955 р.
- Хата в Богданівці. 1955 р.
- Гай. 1955 р.
- Автопортрет. 1957 р.
- Георгіни. 1957 р.
- Півонії. 1958 р.
- Цветы и калина. 1958 р.
- Натюрморт із колосками і глечиком. 1958—1959 р.
- Натюрморт «Квіти та овочі» 1959 р.
- Букет квітів. 1959 р.
- Натюрморт. 1960 р.
Див. також
Примітки
- https://en.isabart.org/person/144936
- The Fine Art Archive — 2003.
- . Україна для українців (укр.). 29 серпня 2017. Архів оригіналу за 8 грудня 2021. Процитовано 8 грудня 2021.
- Метричний запис про народження та хрещення Катерини Білокур (до 110-річчя від дня народження народної художниці України) [ 22 лютого 2014 у Wayback Machine.] / О. М. Бєлая // Архіви України. 2010. № 5. С. 150—156
- Це зробила вона (укр.). Київ: Видавництво. 2018. с. 45. ISBN .
- . Архів оригіналу за 24 вересня 2015. Процитовано 9 грудня 2014.
- . Рідна країна - світоглядний портал. 7 грудня 2020. Архів оригіналу за 8 грудня 2021. Процитовано 8 грудня 2021.
- Оксана Забужко (2012). Катерина: Філософія мовчазного бунту, або Конспект до ненаписаної біографії. З мапи книг і людей. Meridian Czernowitz. с. 74. ISBN .
{{}}
:|access-date=
вимагає|url=
() - . UATV (укр.). 20 березня 2019. Архів оригіналу за 1 березня 2022. Процитовано 8 грудня 2021.
- . prostir.museum. Архів оригіналу за 20 листопада 2015. Процитовано 8 грудня 2021.
- (укр.). Архів оригіналу за 8 грудня 2021. Процитовано 8 грудня 2021.
- . museum-portal.com. Архів оригіналу за 10 лютого 2022. Процитовано 8 грудня 2021.
- У Дніпрі дерусифікували ще 73 вулиці. Які назви вони отримали — Дніпровська міська рада. dniprorada.gov.ua (укр.). Процитовано 22 листопада 2023.
- «Про перейменування вулиць та провулків м. Бровари» [1] [ 2016-01-25 у Wayback Machine.], [2] [ 27 січня 2016 у Wayback Machine.]. Рішення Броварської міської ради № 52-04-07 від 25.12.2015 року. Оприлюднене 28.12.2015 року
- . Курінь ч. 58 ім. Катерини Білокур | Діти в місті Тернопіль. Архів оригіналу за 8 грудня 2021. Процитовано 8 грудня 2021.
- . old.uinp.gov.ua. Архів оригіналу за 9 грудня 2021. Процитовано 8 грудня 2021.
- Про затвердження Положення про премію імені Катерини Білокур за визначні твори традиційного народного мистецтва. Офіційний вебпортал парламенту України (укр.). Процитовано 8 грудня 2021.
- . numizmat.com.ua. Архів оригіналу за 8 грудня 2021. Процитовано 8 грудня 2021.
- . Жінка-Українка. Архів оригіналу за 7 серпня 2016. Процитовано 12 червня 2016.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|3=
() - . www.ukrinform.ua (укр.). Архів оригіналу за 8 грудня 2021. Процитовано 8 грудня 2021.
- . esu.com.ua. Архів оригіналу за 8 грудня 2021. Процитовано 8 грудня 2021.
- 43 вулиці та провулки матимуть нові назви. rada.ekhmilnyk.gov.ua. Процитовано 9 травня 2023.
- В пам'ять про неперевершену українську художницю Катерину Білокур у столиці пройде «Білокурівський листопад». // Автор: Любава Лисичкіна. bigkyiv.com.ua. 8 листопада 2023.
- . composersukraine.org. Архів оригіналу за 11 листопада 2013. Процитовано 8 грудня 2021.
- «Опис картин Катерини Білокур. Приголомшливі факти про україну Прагнення малювання. lesmag.ru. Процитовано 8 грудня 2021.
- . nlu.org.ua. Архів оригіналу за 8 грудня 2021. Процитовано 8 грудня 2021.
- . photo.ukrinform.ua. Архів оригіналу за 8 грудня 2021. Процитовано 8 грудня 2021.
- Черняк, Світлана (4 жовтня, 2002). . day.kyiv.ua (укр.). Архів оригіналу за 8 грудня 2021. Процитовано 8 грудня 2021.
- . Архів оригіналу за 18 липня 2011. Процитовано 21 травня 2013.
Література
- Авраменко О. О. Білокур / Інститут проблем сучасного мистецтва Національної академії мистецтв України. Київ: Видавництво Горобець, 2021. 168 с.: іл.
- Карповська А. Катерина Білокур та Амброзіус Босхарт-старший: порівняльна характеристика творчості // А. Карповська. — Київ, 2018. — 36 с.
- Білокур Катерина: мистецтво та образ крізь призму часу: наук. зб. за матер. наук.-практ. конф. до 110-річчя від дня народження К. Білокур / [редкол.: А. Ф. Вялець (голова) та ін.]. — К.: Адеф-Україна, 2012. — 220 с. — .
- Катерина Білокур. Видання у 2-х книгах. Київ: Родовід, 2010
- Дитинство Білокур описане в книзі для дітей «Ірен Роздобудько про Блеза Паскаля, Вольфі Моцарта, Ганса Андерсена, Катрусю Білокур та Чарлі Чапліна» / Ірен Роздобудько. — Київ: Грані-Т, 2007. — 160 сторінок. — Серія: «Життя видатних дітей».
Посилання
- Білокур Катерина Василівна [ 6 травня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
- Марко Роберт Стех. «Очима культури» № 93. Про мисткинь Ганну Собачко і Катерину Білокур [ 7 серпня 2018 у Wayback Machine.]
- Клименко В., Пасічник І. Я, Білокур Катерина Василівна. — Київ : Родовід, 2012. — 160 с. — .
- Християнська символіка у творчості Катерини Білокур [ 24 листопада 2016 у Wayback Machine.]
- Погляд із Хорватії [ 24 листопада 2016 у Wayback Machine.] Джуро Відмарович, професор, письменник (Хорватія) [ 24 листопада 2016 у Wayback Machine.] *Закінчення. Початок у № 1-2, 2013 [ 24 листопада 2016 у Wayback Machine.] ''Розділ ІІ'' [ 24 листопада 2016 у Wayback Machine.]
- Кім Скалацький. Катерина Білокур. Портрет з натури: Етюд-монографія. — Наукове видання. — Полтава : ТОВ «АСМІ», 2012. — 52 с. — .
- Дарина Горова. Минуло 105 років від дня народження Катерини Білокур // Україна Молода. — 2005. — № 234. з джерела 11 червня 2013. Процитовано 3 грудня 2010.
- Олександр Дробаха. Одержима живописом // Україна Молода. — 2010. — № 231. з джерела 5 березня 2012. Процитовано 30 січня 2011.
- Катерина Приліпко. Вірш Катерині Білокур (Лист-реквієм) // Справи сімейні. — 2012. — № 1.
- Костянтин Буркут. Крізь терни до зірок. Катерина Білокур // День. — 2019. — № 171-172, (2019). з джерела 3 грудня 2019. Процитовано 3 грудня 2019.
- Н. Г. Ковпаненко Білокур Катерина Василівна [ 20 листопада 2015 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — Київ : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл.
- Х. Бедрик-Білан, А. Безносик, М. Гнатюк, Л. Громовенко. 100 найвідоміших українців / Під заг. ред. Ю. Павленко. — Київ : Орфей: Автограф, 2005. — С. 539–544. — .
- Українська художниця, яка вразила Пабло Пікассо та всю Європу [ 6 серпня 2016 у Wayback Machine.] // ArtsLooker. — 2016. — 13 травня.
- Катерина Білокур. Каталог виставки до 100-ліття від дня народження. Київ, Образотворче мистецтво, 2000. [ 22 жовтня 2019 у Wayback Machine.]
- Квіткова посвята Катерині Білокур. Полтава, Видавець Говоров С. В., 2011. [ 18 грудня 2021 у Wayback Machine.]
- Катерина Білокур. Комплект листівок. Київ, Мистецтво, 1973
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej z takim prizvishem div Bilokur Biloku r Kateri na Vasi livna nar 24 listopada 7 grudnya 1900 19001207 s Bogdanivka Piryatinskij povit Poltavska guberniya Rosijska imperiya pom 10 chervnya za in danimi 9 chervnya dzherelo 1961 s Bogdanivka Yagotinskij rajon Kiyivska oblast URSR ukrayinska hudozhnicya zhanru nayivnogo mistectva majstrinya narodnogo dekorativnogo zhivopisu Vhodit do pereliku najvidomishih zhinok davnoyi ta suchasnoyi Ukrayini Bilokur Katerina VasilivnaNarodzhennya 25 listopada 8 grudnya 1900 1 s Bogdanivka Poltavska guberniya Rosijska imperiyaSmert 10 chervnya 1961 1961 06 10 2 60 rokiv Yagotin Kiyivska oblast URSR SRSRPohovannya dNacionalnist ukrayinkaKrayina Rosijska imperiya SRSRZhanr nayivne mistectvoDiyalnist hudozhnicya vizualna mistkinyaNapryamok narodnij dekorativnij zhivopisVpliv na Ganna SamarskaPartiya KPRSNagorodi Bilokur Katerina Vasilivna u Vikishovishi Vislovlyuvannya u VikicitatahZhittyepisKaterina Bilokur narodilasya 24 listopada 7 grudnya 1900 19001207 roku Batko Vasil Josipovich Bilokur buv zamozhnoyu lyudinoyu mav 2 5 desyatini ornoyi zemli trimav hudobu Mala brativ Grigoriya ta Pavla U 6 7 rokiv Katerina Bilokur navchilasya chitati odnak na simejnij radi virishili ne viddavati dochku do shkoli shob popri dostatok u rodini zekonomiti na odyazi ta vzutti Malyuvati pochala z rannih rokiv odnak batki ne shvalyuvali ce zanyattya i zaboronyali nim zajmatisya yak takim sho vidvertaye uvagu vid roboti po gospodarstvu i zashkodit zamizhzhyu Pro svoyi pershi kroki u mistectvi hudozhnicya zgaduvala Ukrala u materi kusochok bilogo polotna ta vzyala vuglinu I ya namalyuyu z odnogo boku polotnini sho nebud nadivlyus namiluyus perevernu na drugij bik i tam te same A todi viperu toj kusochok polotna i znov malyuyu A odnogo razu namalyuvala ne krayevid a yakihos vidumanih ptic Meni bulo radisno na dushi vid togo sho ya take zumila vidumati I divilas na toj malyunok i smiyalas yak bozhevilna Ot mene na comu vchinku i pojmali batko ta mati Malyunok mij zirvali i kinuli v pich Sho ti skazhena robish Ta ne daj Bog chuzhi lyudi tebe pobachat na takomu vchinku To tebe zh todi niyakij bis i svatati ne bude Ale kudi ya ne jdu sho ya ne roblyu a te sho ya nadumala malyuvati slidom za mnoyu Obidno meni na prirodu sho tak zhorstoko zi mnoyu obijshlasya nadilivshi mene takoyu velikoyu lyubov yu do togo svyatogo malyuvannya a todi vidibrala vsi mozhlivosti shob ya tvorila tuyu chudovuyu pracyu vo vsyu shir mogo talantu Katerina prodovzhuvala malyuvati potajki vid ridnih vikoristovuyuchi polotno ta vu gil Malyuvala dekoraciyi dlya dramgurtka stvorenogo susidom i rodichem Bilokuriv Mikitoyu Tonkonogom Piznishe Bilokur takozh grala na sceni cogo teatru U 1922 1923 rokah diznalasya Katerina Bilokur pro Mirgorodskij tehnikum hudozhnoyi keramiki ta virushila do Mirgoroda mayuchi pri sobi dva malyunki kopiya z yakoyis kartinki i nacherk didivskoyi hati z naturi vikonani uzhe ne na polotni a na specialno dlya cogo pridbanomu paperi U tehnikum Bilokur ne prijnyali cherez vidsutnist dokumenta pro zakinchennya semirichki Vrazhena vidmovoyu vona povernulasya dodomu pishki Malyuvati ne pokidala i zgodom pochala vidviduvati dramatichnij gurtok organizovanij podruzhzhyam vchiteliv Kalitiv Batki pogodilisya na uchast donki u vistavah ale za umovi sho dramgurtok ne zavazhatime roboti po gospodarstvu U gurtku stavili Natalku Poltavku Ivana Kotlyarevskogo Svatannya na Goncharivci Grigoriya Kvitki Osnov yanenka Najmichku i Beztalannu Ivana Karpenka Karogo Ivana Togobochnogo inscenizaciyu Najmichki Tarasa Shevchenka tosho U svoyi 24 26 rokiv Bilokur perevazhno grala molodic 1928 roku Katerina Bilokur diznalasya pro nabir studentiv do Kiyivskogo teatralnogo tehnikumu i virishuye sprobuvati svoyi sili Ale situaciya povtoryuyetsya yij znovu vidmovlyayut z tiyeyi zh prichini Voseni 1934 roku robit sprobu vtopitisya v richci Chumgak vnaslidok chogo zastudila nogi Pislya ciyeyi sprobi batko z proklonami zgodivsya na zanyattya Katerini Bilokur malyuvannyam Tvorchij zlet Navesni 1940 roku Bilokur pochula po radio pisnyu Chi ya v luzi ne kalina bula u vikonanni Oksani Petrusenko i zvernulasya do spivachki z listom zaadresuvavshi jogo Kiyiv akademichnij teatr Oksani Petrusenko Do lista dodala malyunok kalini na shmatkovi polotna Malyunok vraziv Petrusenko Poradivshis iz druzyami Vasilem Kasiyanom i Pavlom Tichinoyu vona zvernulasya pislya chogo do oblasnogo centru nadijshlo rozporyadzhennya znajti Katerinu Bilokur i pocikavitisya yiyi robotami Selo Bogdanivku vidvidav Volodimir Hitko sho ocholyuvav todi hudozhno metodichnu radu oblasnogo Budinku narodnoyi tvorchosti Dekilka kartin vin pokazav u Poltavi hudozhniku Matviyevi Doncovu 1940 roku v Poltavskomu budinku narodnoyi tvorchosti bula vidkrita hudozhnici samouchki z Bogdanivki yaka na toj chas skladalasya lishe z 11 kartin Vistavka mala velicheznij uspih Hudozhnicyu premiyuvali poyizdkoyu do Moskvi U suprovodi Volodimira Hitka vona vidvidala Tretyakovsku galereyu Pushkinskij muzej 1944 roku selo Bogdanivku vidvidav direktor Derzhavnogo muzeyu ukrayinskogo narodnogo dekorativnogo mistectva Vin zaproponuvav Bilokur vistavku i zakupiti kartini Same zavdyaki jomu Nacionalnij muzej dekorativnogo mistectva Ukrayini maye najkrashu kolekciyu robit Bilokur 1949 roku stala chlenkineyu Spilki hudozhnikiv Ukrayini 1951 roku nagorodzhena ordenom Znak Poshani oderzhala zvannya Zasluzhenogo diyacha mistectv Ukrayini 1956 roku oderzhala zvannya Narodnogo hudozhnika Ukrayini Tvori Katerini Bilokur regulyarno eksponuvalisya na vistavkah u Poltavi Kiyevi Moskvi ta inshih mistah svitu Tri kartini Bilokur Car Kolos Berizka i Kolgospne pole buli vvedeni do skladu ekspoziciyi radyanskogo mistectva na Mizhnarodnij vistavci v Parizhi 1954 Pikasso porivnyav Bilokur z inshoyu predstavniceyu nayivnogo mistectva fr Ce zvuchit tim divovizhnishe sho v osnovnomu pro suchasne jomu mistectvo Pikasso vidgukuvavsya vkraj negativno dzherelo U mistkini z yavlyayutsya chislenni druzi peredusim hudozhniki j mistectvoznavci u koli yakih vona znahodit rozuminnya ta povagu Krim zustrichej vona vede z nimi trivale listuvannya z Bogdanivki Sered yiyi adresativ poet Pavlo Tichina i jogo druzhina Lidiya Petrivna Paparuk mistectvoznavec Stefan Taranushenko direktor Muzeyu ukrayinskogo narodnogo dekorativnogo mistectva hudozhniki j hudozhnici Olena Kulchicka Matvij Doncov Emma Gurovich ta in U Bogdanivci u Bilokur z yavlyayutsya uchenici Ganna Samarska Ostanni roki ta smert Mogila Katerini Bilokur Pislya zakinchennya nimecko radyanskoyi vijni sim ya Bilokuriv staye kolgospnikami 1948 roku pomiraye batko Katerina yakijs chas zhive z hvoroyu matir yu a zgodom do nih pereyizhdzhaye brat Grigorij iz druzhinoyu ta 5 ditmi U rodini pochinayutsya chislenni svarki Navesni 1961 roku do bolyu v nogah dodayetsya silnij bil u shlunku Domashni likuvalni zasobi ne pomagayut a v bogdanivskij apteci nemaye neobhidnih likiv Na pochatku chervnya 1961 roku pomiraye mati hudozhnici Togo zh roku Katerinu Bilokur vidvozyat do Yagotinskoyi rajonnoyi likarni 10 chervnya yij roblyat hirurgichnu operaciyu yaka nichim ne dopomagaye Togo zh dnya hudozhnicya pomiraye Pohovana v seli Bogdanivka Avtor nadgrobnogo pam yatnika skulptor Ivan Gonchar Viznannya ta vpliv Koli Katerini Bilokur bulo nadano zvannya narodnoyi hudozhnici Ukrayini v Bogdanivku ranishe bogom zabute selo yak kazala sama mistkinya pochali naviduvatisya gosti z Kiyeva yiyi zgaduyut poryad zi slavetnimi primitivistami Anri Russo Ivanom i Josipom Generalichami Mariyeyu Primachenko Niko Pirosmanishvili Gannoyu Sobachko Shostak Katerina Bilokur zumila syagnuti vershin uspihu i proslaviti ukrayinske mistectvo na cilij svit Yij dovelosya perezhiti osud i nerozuminnya odnoselciv yaki vbachali v yiyi zanyattyah malyuvannyam sprobu uhilitisya vid hatnoyi roboti Vona zustrila zaboroni ta nerozuminnya batkiv sho vidkidali yiyi talant I vse taki podolavshi taki neprosti v silskomu zhitti pereshkodi vona samotuzhki krok za krokom vidkrivala dlya sebe tayemnici zhivopisu Ne mayuchi koshtiv na farbi j penzli gotuvala yih sama z roslin ta shetini ne mayuchi specialnoyi hudozhnoyi osviti albomiv ta knizhok navchalasya u prirodi Pablo Pikasso buv u zahoplenni vid robit ukrayinskoyi hudozhnici Katerini Bilokur U 1954 roci koli vin pobachiv yiyi roboti na vistavci to skazav sho voni genialni i porivnyav Katerinu Bilokur z vidomoyu vsomu svitovi hudozhniceyu Serafin Luyis Tvorchij stil ta hudozhni prijomiBilokur sama robila penzli z korov yachoyi vovni kotyachoyi shersti vishnevih gilochok i blyahi vid konservnih banok Voni buli nastilki tonkimi sho nagaduvali golki Tut Bilokur poslidovnistyu roboti sporidnyuyetsya z ukrayinskimi vishivalnicyami rushnikiv yaki vishivayut kvitku za kvitkoyu Zhivopis Bilokur vishivka olijnimi farbami na polotni Narodna vishivka vinchaye soboyu ves proces virobnictva tkanini nache rozkrivaye vlastivist vnutrishnyu ideyu polotna Bilokur pishe v avtobiografiyi sho tipala mikala pryala tkala shila bilila stvoryuvala garni vishivki U rozuminni hudozhnici polotno ce nasampered te sho mozhna zshivati navit yaksho vono zapisane oliyeyu Yiyi olijnij zhivopis tak samo vinchaye i rozkrivaye ideyu polotna yak i ukrayinska vishivka Takogo stavlennya do polotna profesijnij stankovist ne znaye Dlya nogo polotno prosto zobrazhalna ploshina poryad iz bud yakoyu inshoyu zobrazhalnoyu ploshinoyu sho pidhodit jomu dlya realizaciyi jogo zadumiv Tlo na majzhe vsih olijnih polotnah Katerini Bilokur proste vikonane chistim kolorom najchastishe sinim abo blakitnim Vona navit ne pisala tlo a skorishe farbuvala polotno ta vzhe poverh pisala kviti Pam yatna doshka na vul Katerini Bilokur u Kiyevi Bilokur koristuvalasya netradicijnim sposobom zakriplennya polotna na pidramniku Zazvichaj dlya kozhnogo polotna robitsya individualnij pidramnik j polotno na nomu zakriplyuyetsya neruhomo raz i nazavzhdi Ale vigotovlennya pidramnikiv dlya mistkini bulo nadto dorogim ta skladnim tomu pidramnik u Bilokur vikonuye tu zh funkciyu sho p yalcya dlya vishivki Narodna hudozhnicya usuperech pravilam kripila polotno na pidramniku shpagatom a koli robota bula zavershena znimala zapisane polotno ta kripila na ramu inshe Same tak i povoditsya vishivalnicya znimayuchi vishivku z p yalec Zdebilshogo Bilokur malyuvala kviti Neridko v odnij kartini poyednuvala vesnyani j osinni taka kartina i stvoryuvalasya z vesni do oseni 6 zhorzhin na kartini Kolgospne pole malyuvala tri tizhni Okrim kvitiv Katerina Bilokur malyuvala pejzazhi ta portreti Pam yatnik Katerini Bilokur u misti Yagotini Kozhna kvitochka gilochka yagidka v roslinnomu sviti hudozhnici lyubovno retelno vipisani vidileni obvedeni svitlim obidkom U roslinnih kompoziciyah hudozhnici nemaye yedinogo dzherela svitla rizni elementi osvitleni neodnakovo i kozhnij maye tak bi moviti svoyu tochku zoru U roslinnomu sviti Katerini Bilokur kozhna detal dobre diferencijovana vipisani navit prozhilki pelyustok i popri chislennist ob yektiv kvitiv ovochiv fruktiv kompoziciya v cilomu ne rozpadayetsya a trimayetsya duzhe dobre kartina zalishaye vrazhennya zavershenogo zamknutogo v sobi svitu Do togo zh zhodna detal ne gubitsya a vigraye demonstruyuchi sebe Na bagatoh yiyi polotnah kviti viprominyuyut svitlo Ulyublenimi farbami Bilokur buli ultramarin i sinij kobalt Najvdalishi ta najchiselnishi kartini napisani same na sinomu tli Spochatku mistkinya pisala samorobnimi farbami z kalini buzini cibuli Nadali vona perejshla na gruntovane polotno j olijni farbi U yakosti rozridzhuvacha sluzhila llyana oliya V olijnomu zhivopisi Bilokur vnutrishnij zv yazok mizh ob yektom sposobom zobrazhennya zobrazhalnoyu ploshinoyu ta farbami Viyavlennya cih zv yazkiv prostezhuye dzherela tvorchosti Katerini Bilokur do ukrayinskoyi vishivki ta tkactva narodnoyi tradiciyi sho syagaye glibokoyi arhayiki Vshanuvannya pam yatiMemorialnij muzej sadiba Katerini Bilokur U 1977 roci v hati Bilokuriv v seli Bogdanivka stvorenij Muzej sadiba Katerini Bilokur U Kiyevi Buchi Irpeni Dnipri 2023 ta Kramatorsku 2016 ye vulici a u Brovarah provulok nazvani na chest Katerini Bilokur Im yam hudozhnici nazvano plastovij kurin ch 58 sho u Ternopilskij stanici Divchata z kurenya imeni Katerini Bilokur namagayutsya yaknajbilshe oznajomiti suchasne suspilstvo iz tvorchistyu velikoyi majstrini U chervni 1989 postanovoyu RM URSR zasnovano premiyu imeni Katerini Bilokur za viznachni tvori tradicijnogo narodnogo mistectva z metoyu stimulyuvannya rozvitku ukrayinskogo narodnogo mistectva Na yiyi chest u 2000 roci vikarbuvano pam yatnu monetu Z 2012 roku shorichno 9 chervnya abo v najblizhchi vihidni dni v seli Bogdanivka Borispilskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti provoditsya mizhregionalnij festival narodnoyi tvorchosti Katerinina pisnya prisvyachenij pam yati hudozhnici U listopadi 2016 roku Ukrayinskij institut nacionalnoyi pam yati v ramkah vidznachennya 83 h rokovin Golodomoru v Ukrayini vnis yiyi im ya do proyektu Nezlamni na znak vidznaki na derzhavnomu rivni 15 vidatnih lyudej sho projshli cherez 1932 1933 roki ta zmogli realizuvati sebe Svitovi Katerinu Bilokur vidkriv ukrayinskij pismennik doslidnik tvorchosti hudozhnici Kagarlickij Mikola Feodosijovich zibravshi ta vidavshi listi mistkini a takozh spogadi suchasnikiv pro neyi 20 zhovtnya 2022 roku Lubenska miska rada Poltavskoyi oblasti perejmenuvala vulicyu ta provulok Ostrovskogo v misti Lubnah na vulicyu ta provulok Katerini Bilokur 21 lyutogo 2023 roku miska rada perejmenuvala vulicyu Mozirsku i provulok Mozirskij v Chernigovi na vulicyu i provulok Katerini Bilokur 31 bereznya 2023 roku Hmilnicka miska rada Vinnickoyi oblasti perejmenuvala vulicyu ta provulok Dekabristiv v misti Hmilniku na vulicyu ta provulok Bilokur Katerini Z 12 listopada po 7 grudnya 2023 roku Nacionalnim muzeyem dekorativnogo mistectva Ukrayini anonsovano provedennya Bilokurivskogo listopada v hodi yakogo muzej provede viyizni lekciyi prisvyacheni zhittyu i tvorchosti vidatnoyi ukrayinskoyi hudozhnici Katerini Bilokur Katerina Bilokur u mistectviMuzika Element numerovanogo spisku Tvori kompozitorki Lesi Dichko 1983 Katerina Bilokur abo Nathnennya 1983 odnoaktnij balet za motivami tvorchosti hudozhnici 1986 Freski za kartinami Katerini Bilokur u 2 h zoshitah dlya skripki ta organa Zdijsnena postanovka baletu L Dichko Katerina Bilokur Nacionalna filarmoniya Ukrayini postanovka Alli Rubinoyi Teatr U 2009 roci rezhiser ta scenograf Oleksandr Bilozub stvoriv vistavu Dvi kvitki koloru indigo golovnimi geroyinyami yakoyi stali hudozhnici Katerina Bilokur ta Frida Kalo Bilokur na sceni vtilila Olena Fesunenko Prem yera vistavi vidbulasya 30 kvitnya 2009 roku na sceni Nacionalnogo akademichnogo dramatichnogo teatru imeni Ivana Franka Kino Pro zhittya i tvorchist vsesvitno vidomoyi ukrayinskoyi hudozhnici znyato teleperedachi hudozhni ta dokumentalni kinostrichki zokrema Katerina Bilokur 1972 d f rezhiserka Lidiya Ostrovska Kordyum Bujna 1990 2 serijnij televizijnij hudozhnij film za scenariyem Ukrtelefilm rezhiser Viktor Vasilenko v roli hudozhnici Rayisa Nedashkivska Katerina Bilokur Poslannya 2001 d f studiya Kinematografist avtorka scenariyu i rezhiserka Olga Samolevska Katerina Bilokur Spovid teleperedacha Teleradiokompaniya Glas Zhivopis Volodimir Slyepchenko Katerina Bilokur Iz seriyi Obrani chasom GalereyaImenna moneta nominalom 2 grivni 2000 Marka Ukrayini narodnij hudozhnik 2000 Pam yatnik Bilokur u Bogdanivci Yuvilejna vaza do 90 richchya Katerini Bilokur Skulptor Ukader Yu A Yagotinska kartinna galereyaSpisok kartinZhinka v zelenomu korseti 1920 ti rr U Bogdanivci za grebleyu Seredina 1920 h rr Kviti Kinec 1920 h rr Natyurmort Kinec 1921 h rr Portret Oli Bilokur 1928 r Portret Nadiyi Kononyenko 1929 r Pejzazh z vitryakom Pochatok 1930 h rr Doroga v yetsya v dal Pochatok 1930 h rr Portret kolgospnici Tetyani Bahmach 1932 1933 rr Berizka 1934 r vtrachena Kviti za tinom 1935 r Portret pleminnic hudozhnici 1937 1939 rr Kviti u tumani 1940 r Son 1940 r Zhorzhini Kviti i kalina 1940 r Dereva v lisi 1940 vi rr Selyanske podvir ya 1940 vi rr Na okolici 1940 vi rr Portret Sofiyi Zhurbi 1940 vi rr Portret Nadiyi Bilokur 1941 r Polovi kviti 1941 r Kviti 1942 r Kviti uvecheri 1942 r Kviti na blakitnomu tli 1942 1943 rr Bujna 1944 1947 rr Dekorativne panno 1945 r Privit urozhayu 1946 r Pivoniyi 1946 r HHH littya SRSR 1947 r Kviti ta gorihi 1948 r Pivoniyi 1948 r Kolgospne pole 1948 1949 rr Buket kvitiv Kinec 1940 pochatok 1950 h rr Gorobchiki Kinec 1940 h rr Tihesenkij vechir na zemlyu spadaye Kinec 1940 h rr Kolgospnicya 1949 r Car Kolos 1949 r Eskiz Zhinka z paliceyu 1950 ti rr Car Kolos variant 1950 ti rr Rozhi Malvi 1950 r Kviti yabluka i pomidori 1950 r Avtoportret 1950 r Za ridnoyu Bogdanivkoyu 1950 r Vaza z kvitiv 1950 ti rr Shastya Chornoguzi ditinu prinesli 1950 r Eskiz do kartini Shastya 1950 r Shaslive ditinstvo 1950 ti rr Kvitonki ta berizonki vechorom 1950 r Serditij hlopec 1950 r Snidannya 1950 r Pshenicya kviti vinograd 1950 1952 rr Kavun morkva kviti 1951 r Shastya ne skinchenij variant 1951 r Portret divchini Pochatok 1950 h rr Eskiz Kalina Mak Pochatok 1950 h rr Kviti 1952 1953 rr Kviti i vinograd 1953 1958 rr Kviti na sinomu foni 1954 r Budte zdorovi z urozhayem 1954 r Malvi ta troyandi 1954 1958 rr Bogdanivski yabluka Seredina 1950 h rr U staromu seli Zima 1950 ti rr Garbuzi cvitit 1950 ti rr Eskiz Budinok 1950 ti rr Gilka polini Seredina 1950 h rr Na kruchi 1950 ti rr Hata dida Savki 1950 ti rr Sosna 1950 ti r r Derevo Seredina 1950 h rr Dereva za parkanom 1950 ti rr Gultyayi gumoristichna scenka 1950 ti rr Avtoportret 1955 r Hata v Bogdanivci 1955 r Gaj 1955 r Avtoportret 1957 r Georgini 1957 r Pivoniyi 1958 r Cvety i kalina 1958 r Natyurmort iz koloskami i glechikom 1958 1959 r Natyurmort Kviti ta ovochi 1959 r Buket kvitiv 1959 r Natyurmort 1960 r Div takozhMariya Primachenko Ganna Sobachko Shostak Emma Gurovich Ganna Samarska Nayivne mistectvoPrimitkihttps en isabart org person 144936 The Fine Art Archive 2003 d Track Q10855166 Ukrayina dlya ukrayinciv ukr 29 serpnya 2017 Arhiv originalu za 8 grudnya 2021 Procitovano 8 grudnya 2021 Metrichnij zapis pro narodzhennya ta hreshennya Katerini Bilokur do 110 richchya vid dnya narodzhennya narodnoyi hudozhnici Ukrayini 22 lyutogo 2014 u Wayback Machine O M Byelaya Arhivi Ukrayini 2010 5 S 150 156 Ce zrobila vona ukr Kiyiv Vidavnictvo 2018 s 45 ISBN 978 966 97574 4 9 Arhiv originalu za 24 veresnya 2015 Procitovano 9 grudnya 2014 Ridna krayina svitoglyadnij portal 7 grudnya 2020 Arhiv originalu za 8 grudnya 2021 Procitovano 8 grudnya 2021 Oksana Zabuzhko 2012 Katerina Filosofiya movchaznogo buntu abo Konspekt do nenapisanoyi biografiyi Z mapi knig i lyudej Meridian Czernowitz s 74 ISBN 978 966 2771 02 2 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a access date vimagaye url dovidka UATV ukr 20 bereznya 2019 Arhiv originalu za 1 bereznya 2022 Procitovano 8 grudnya 2021 prostir museum Arhiv originalu za 20 listopada 2015 Procitovano 8 grudnya 2021 ukr Arhiv originalu za 8 grudnya 2021 Procitovano 8 grudnya 2021 museum portal com Arhiv originalu za 10 lyutogo 2022 Procitovano 8 grudnya 2021 U Dnipri derusifikuvali she 73 vulici Yaki nazvi voni otrimali Dniprovska miska rada dniprorada gov ua ukr Procitovano 22 listopada 2023 Pro perejmenuvannya vulic ta provulkiv m Brovari 1 2016 01 25 u Wayback Machine 2 27 sichnya 2016 u Wayback Machine Rishennya Brovarskoyi miskoyi radi 52 04 07 vid 25 12 2015 roku Oprilyudnene 28 12 2015 roku Kurin ch 58 im Katerini Bilokur Diti v misti Ternopil Arhiv originalu za 8 grudnya 2021 Procitovano 8 grudnya 2021 old uinp gov ua Arhiv originalu za 9 grudnya 2021 Procitovano 8 grudnya 2021 Pro zatverdzhennya Polozhennya pro premiyu imeni Katerini Bilokur za viznachni tvori tradicijnogo narodnogo mistectva Oficijnij vebportal parlamentu Ukrayini ukr Procitovano 8 grudnya 2021 numizmat com ua Arhiv originalu za 8 grudnya 2021 Procitovano 8 grudnya 2021 Zhinka Ukrayinka Arhiv originalu za 7 serpnya 2016 Procitovano 12 chervnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 3 dovidka www ukrinform ua ukr Arhiv originalu za 8 grudnya 2021 Procitovano 8 grudnya 2021 esu com ua Arhiv originalu za 8 grudnya 2021 Procitovano 8 grudnya 2021 43 vulici ta provulki matimut novi nazvi rada ekhmilnyk gov ua Procitovano 9 travnya 2023 V pam yat pro neperevershenu ukrayinsku hudozhnicyu Katerinu Bilokur u stolici projde Bilokurivskij listopad Avtor Lyubava Lisichkina bigkyiv com ua 8 listopada 2023 composersukraine org Arhiv originalu za 11 listopada 2013 Procitovano 8 grudnya 2021 Opis kartin Katerini Bilokur Prigolomshlivi fakti pro ukrayinu Pragnennya malyuvannya lesmag ru Procitovano 8 grudnya 2021 nlu org ua Arhiv originalu za 8 grudnya 2021 Procitovano 8 grudnya 2021 photo ukrinform ua Arhiv originalu za 8 grudnya 2021 Procitovano 8 grudnya 2021 Chernyak Svitlana 4 zhovtnya 2002 day kyiv ua ukr Arhiv originalu za 8 grudnya 2021 Procitovano 8 grudnya 2021 Arhiv originalu za 18 lipnya 2011 Procitovano 21 travnya 2013 LiteraturaAvramenko O O Bilokur Institut problem suchasnogo mistectva Nacionalnoyi akademiyi mistectv Ukrayini Kiyiv Vidavnictvo Gorobec 2021 168 s il Karpovska A Katerina Bilokur ta Ambrozius Boshart starshij porivnyalna harakteristika tvorchosti A Karpovska Kiyiv 2018 36 s Bilokur Katerina mistectvo ta obraz kriz prizmu chasu nauk zb za mater nauk prakt konf do 110 richchya vid dnya narodzhennya K Bilokur redkol A F Vyalec golova ta in K Adef Ukrayina 2012 220 s ISBN 966 187 181 5 Katerina Bilokur Vidannya u 2 h knigah Kiyiv Rodovid 2010 Ditinstvo Bilokur opisane v knizi dlya ditej Iren Rozdobudko pro Bleza Paskalya Volfi Mocarta Gansa Andersena Katrusyu Bilokur ta Charli Chaplina Iren Rozdobudko Kiyiv Grani T 2007 160 storinok Seriya Zhittya vidatnih ditej ISBN 978 966 465 258 9PosilannyaBilokur Katerina Vasilivna 6 travnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X Marko Robert Steh Ochima kulturi 93 Pro mistkin Gannu Sobachko i Katerinu Bilokur 7 serpnya 2018 u Wayback Machine Klimenko V Pasichnik I Ya Bilokur Katerina Vasilivna Kiyiv Rodovid 2012 160 s ISBN 978 966 7845 75 9 Hristiyanska simvolika u tvorchosti Katerini Bilokur 24 listopada 2016 u Wayback Machine Poglyad iz Horvatiyi 24 listopada 2016 u Wayback Machine Dzhuro Vidmarovich profesor pismennik Horvatiya 24 listopada 2016 u Wayback Machine Zakinchennya Pochatok u 1 2 2013 24 listopada 2016 u Wayback Machine Rozdil II 24 listopada 2016 u Wayback Machine Kim Skalackij Katerina Bilokur Portret z naturi Etyud monografiya Naukove vidannya Poltava TOV ASMI 2012 52 s ISBN 978 966 182 217 6 Darina Gorova Minulo 105 rokiv vid dnya narodzhennya Katerini Bilokur Ukrayina Moloda 2005 234 z dzherela 11 chervnya 2013 Procitovano 3 grudnya 2010 Oleksandr Drobaha Oderzhima zhivopisom Ukrayina Moloda 2010 231 z dzherela 5 bereznya 2012 Procitovano 30 sichnya 2011 Katerina Prilipko Virsh Katerini Bilokur List rekviyem Spravi simejni 2012 1 Kostyantin Burkut Kriz terni do zirok Katerina Bilokur Den 2019 171 172 2019 z dzherela 3 grudnya 2019 Procitovano 3 grudnya 2019 N G Kovpanenko Bilokur Katerina Vasilivna 20 listopada 2015 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini Kiyiv Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il H Bedrik Bilan A Beznosik M Gnatyuk L Gromovenko 100 najvidomishih ukrayinciv Pid zag red Yu Pavlenko Kiyiv Orfej Avtograf 2005 S 539 544 ISBN 966 8349 01 6 Ukrayinska hudozhnicya yaka vrazila Pablo Pikasso ta vsyu Yevropu 6 serpnya 2016 u Wayback Machine ArtsLooker 2016 13 travnya Katerina Bilokur Katalog vistavki do 100 littya vid dnya narodzhennya Kiyiv Obrazotvorche mistectvo 2000 22 zhovtnya 2019 u Wayback Machine Kvitkova posvyata Katerini Bilokur Poltava Vidavec Govorov S V 2011 18 grudnya 2021 u Wayback Machine Katerina Bilokur Komplekt listivok Kiyiv Mistectvo 1973