Яготи́нський райо́н — колишній район України на сході Київської області на лівобережжі. Адміністративний центр — місто Яготин. Населення становить 33 927 осіб (на 1 жовтня 2013). Площа району 793,25 км². Утворено 7 березня 1923 року. 6 січня 1954 року переданий до складу Київської області. При ліквідації у 2020 році вся територія відійшла до складу Бориспільського району.
Яготинський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Район на карті Київська область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | |||||
Область: | Київська область | ||||
Код КОАТУУ: | 3225500000 | ||||
Утворений: | 1923 | ||||
Населення: | ▼ 32 157 (на 1.1.2019) | ||||
Площа: | 793,25 км² | ||||
Густота: | 43,3 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-4475 | ||||
Поштові індекси: | 07700—07755 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | м. Яготин | ||||
Міські ради: | 1 | ||||
Сільські ради: | 18 | ||||
Міста: | 1 | ||||
Села: | 39 | ||||
Селища: | 2 | ||||
![]() | |||||
Мапа району | |||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Гайдай Петро Володимирович | ||||
Голова РДА: | Кудрявський Олександр Миколайович | ||||
Вебсторінка: | Яготинська РДА Яготинська райрада | ||||
Адреса: | 07700, Київська обл., Яготинський р-н, м. Яготин, вул. Незалежності, 110 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Символіка району
Географія
Розташований у фізико-географічній зоні Центрального Лісостепу. Його площа 793,3 км², що становить 2,8 відсотка території області. Відстань до Києва — 115 км. На території району протікають 9 річок: річка Супій (37 км), р. Ржавець (23 км), р. Лозова (15 км), р. Гнила Оржиця (14.6 км), р. Чумгак (13.5 км), р. Жоравка (10 км), р. (9 км), р. Малий Супій (8 км), р. Бутовщина (4.5 км).
Транспорт
Історія
Найдревніший період в історії Яготинщини сягає пізньої кам'яної доби палеоліту. Ще 10-12 тисяч років тому на території району проживали первісні люди-кроманьйонці (у районі діє музей археології «Добраничівська стоянка»). Є також відомості про перебування тут людини в епоху міді-бронзи та Київської Русі. Скажімо, найдревнішою згадкою про річку Супій, головну водну артерію району, є «Повчання Володимира Мономаха синам своїм», яке датується 1085 роком. Береги Супою поблизу Яготина були заселені ще до 1240 року, тобто нашестя монголо-татар.
Після поразки військ ординського темника Мамая, останній разом зі своїм військом, у складі якого було чимало християн, відступив на землі сучасної України, які тоді знаходилися у складі Литви. Нащадки Мамая, охрестившись і отримавши титул князів Глинських, разом зі своїми родичами — князями Острозькими, Дашкевичами, , Ружинськими, та ін. стали володіти обширними землями, які приблизно відповідають сучасним Київській, Черкаській, Чернігівській і Полтавській областям. Саме в цей час починається масове будівництво укріплених дерев'яних фортець-січей (городків) у цьому регіоні, а також починає різко зростати кількість сіл і хуторів. Саме в цей час серед місцевого населення зростає популярність козацької самоідентифікації, тобто пов'язування себе з козацтвом — спільнотою вільних людей Степу. Таким чином на початку XVII ст. Яготин і навколишні землі (майбутні землі Яготинської сотні) є частиною козацького краю і входить до складу Вишневеччини — вотчини родичів Мамая, роду князів Вишневецьких, одним з представників якого був Ярема Вишневецький.
Перша письмова згадка про Яготин відноситься тільки до 1552 року, а перша інформація про власників Яготина — до початку 17 століття. У 1637 році в універсалі Якова Острянина згадується Яготинський повіт. Це означає, що Яготин був на той час адміністративним центром. Місто також було центром козацької сотні (1723 року), козаки якої брали активну участь у визвольній війні 1648–1654 років.
Одним з перших поміщиків Яготина був Василь Танський — онук Семена Палія, у якого в 1757 році купив землі Кирило Розумовський. У деяких джерелах є свідчення, що Яготин Розумовському подарувала імператриця Єлизавета.
Після скасування гетьманства К. Г. Розумовський переїхав до Яготина, де в 1765 року спорудив греблю, за допомогою якої утворилося озеро Супій. В 1800 році Розумовський спорудив у Яготині унікальну Троїцьку церкву, зруйновану в 1936 році. Нині церква включена до числа пам'яток історії і культури України. У 2005 році була розпочата її відбудова.
Після смерті Гетьмана Яготин в числі інших земельних володінь дістався його сину Олексію Розумовському — відомому дипломату, міністру народної освіти Росії. Він заклав тут грандіозний парк, розташований вздовж берегів мальовничого озера Супій і займав площу 150 гектарів. В парку знаходився двоповерховий цегляний палац, який був створений в останній третині 18 століття. Будівництво палацу було розпочате при К. Г. Розумовському, а завершене за часів Олексія Розумовського. В плані палац являв подовжений прямокутник з виступами в бік озера Супій у вигляді центральної напівротонди і в крилах. Палац повністю зруйнований у 19 столітті. До даного часу зберігся лише лівий резаліт будівлі. Після ремонту в 1984 році в ньому відкрито картинну галерею.
На Яготинщині, як і в інших районах України, насильницькими методами здійснювалась колективізація та під впливом розкуркулення руками сільських активістів проводилось масове знищення заможних селянських господарств. Насильницькі методи з вилучення продовольства застосовувалися не лише до заможних селян, «куркулів», але також до колгоспників, що, очевидно, прирікало їх на вірну смерть. Голодні люди змушені були споживати в їжу макуху, рогозу, кропиву, спориш, лободу, кукурудзяні стебла та ін. У багатьох селах району було зафіксовані факт0и людожерства. Архіви, пов'язані з Голодомором, у районі відсутні. Події трагедії Голодомору 1932—1933 років частково висвітлювались на сторінках районної газети. За свідченнями очевидців Голодомору 1932—1933 років вдалося встановити імена 7509 померлих від голоду. У середині 2000-их років у Яготинському районі проживало 6485 постраждалих від Голодомору 1932—1933 рр. В селах району встановлено 18 пам'ятних знаків жертвам Голодомору 1932—1933 рр.
Яготинщина у різні часи входить до складу таких адміністративних одниць:
- Яготинська сотня Переяславського полку (1649—1782)
- Яготинська волость Пирятинського повіту (? — 1923)
- Яготинський район Прилуцького округу (1923—1930)
- Яготинський район Лубенського округу (1930—1930)
- Яготинський район (1930 — 9 лютого 1932)
- Яготинський район Київської області (9 лютого — 15 жовтня 1932)
- Яготинський район Харківської області (15 жовтня 1932 — 22 вересня 1937)
- Яготинський район Полтавської області (22 вересня 1937 — жовтень 1941)
- Яготинський район Пирятинського гебіту (жовтень 1941 — листопад 1943)
- Яготинський район Полтавської області (листопад 1943 — 6 січня 1954)
- Яготинський район Київської області (з 6 січня 1954 і дотепер).
05.02.1965 Указом Президії Верховної Ради Української РСР передано Усівську сільраду Яготинського району до складу Баришівського району.
Адміністративний устрій
Адміністративно-територіально район поділяється на 1 міську раду та 18 сільських рад, які об'єднують 42 населені пункти і підпорядковані . Адміністративний центр — місто Яготин.
Екскурсійні об'єкти
- Музей археологічний «Добраничівська стоянка» (с. Добраничівка)
- Музей краєзнавчий ім. Двічі Героя Радянського Союзу А. Г. Кравченка (c.Сулимівка)
- Музей-садиба народної художниці України К. Білокур (с. Богданівка)
- Свято-Миколаївський храм (с. Лозовий Яр)
- Свято-Стрітенський храм (c.Сулимівка)
- Свято-Успенський жіночий монастир (с. Райківщина)
Видатні люди
1820 року, О. К. Розумовський подарував Яготинський маєток дочці Варварі, яка вийшла заміж за князя М. Г. Рєпніна-Волконського. Завдяки князю Яготин відвідували О. В. Капніст В. П. Лукашевич, Є. Г. Гребінка, В. Штернберг, Т. Г. Шевченко, М. В. Гоголь, М. А. Маркевич та багато інших відомих людей.
Особливе значення має перебування в Яготині Т. Г. Шевченка. Вперше він приїхав сюди в 1843 р. для малювання двох копій з портрету М. Г. Рєпніна. Тут він намалював автопортрет, написав поему «Тризна», яку присвятив доньці М. Г. Рєпніна Варварі. Шевченко був у Яготині і в 1844, 1845 та 1859 роках. До Яготинської доби відносяться його «Археологические записи …», малюнок сепією «Шевченко малює селянський двір», та повість «Близнецы».
А на території однієї з місцевих шкіл в 1972 році з ініціативи і стараннями О. С. Непорожнього, фундатора музейної справи на Яготинщині, було встановлено пам'ятник молодому Т.Шевченку (скульптор І.Гончар, архітектор Я.Ковбаса). Саме таким 29-річним бачив його Яготин в 1843 р. під час першого приїзду до міста.
Біля Картинної галереї встановлена скульптура М. В. Гоголю (скульптор О.Ковальов).
На Яготинщині народились письменники І. Кирій, В. Большак, Д. Гордієнко, літературознавець С.Козуб.
На Яготинщині народилася і творила видатна народна художниця України К. В. Білокур (1900—1961), ім'я якої відоме далеко за межами України. Нині в Богданівці, на батьківщині митця, діє Музей-садиба, а картини художниці експонуються у Яготинській картинній галереї.
Відважно воювали яготинці проти загарбників на фронтах і в партизанських загонах. Яготинщина славиться двома Двічі Героями Радянського Союзу: А. Г. Кравченком (с. Сулимівка), майором М. З. Бондаренком (с. Богданівка), Героями Радянського Союзу: В. І. Кравченком та І. В. Борщиком (с. Годунівка), А. І. Гиричем (м. Яготин), І. І. Бранцем (с. Райківщина), В. Ф. Кайдашем, Г. Є. Литвиненком, О. П. Матіковим. Прославили наш край і повні кавалери орденів Слави: Дубошій М. Н., Ходус В. І., Гелевера Є. Д., Козлов, підпільники з с. Фарбоване на чолі з директором школи М. І. Яценком, партизанка Феня Мотильова (вчителька), партизани загону «Перемога або смерть» на чолі з Осєчкіним С. Я.).
- — один з перших поміщиків Яготина, онук Семена Палія.
- Кирило Розумовський — власник Яготина з 1757 року, останній гетьман України.
- Олексій Розумовський — наступний власник Яготина, син Кирила Розумовського, відомий дипломат, міністр народної освіти Росії.
- (Розумовська) — дочка Олексія Кириловича Розумовського, спадкоємниця Яготинського маєтку.
- Микола Григорович Рєпнін-Волконський — чоловік Варвари Рєпніної.
- Тарас Григорович Шевченко — неодноразово проживав у Яготині.
- Микола Гоголь — теж відвідував Рєпніних в Яготині.
- Петро Степанович Непорожній (1910—1999) — український енергетик, міністр енергетики СРСР з 1962 по 1985 роки, видний учений, член-кореспондент АН СРСР і РАН
- Олександр Степанович Непорожній (1921—1998) — діяч культури міста Яготин
- Кирій Іван Іванович — письменник.
- В. Большак — письменник.
- Д. Гордієнко — письменник.
- С.Козуб — літературознавець.
- Катерина Білокур — відома художниця.
- А. Г. Кравченко — двічі Герой Радянського Союзу.
- М. З. Бондаренко — двічі Герой Радянського Союзу.
- І. В. Борщик (с. Годунівка) — Герой Радянського Союзу.
- А. І. Гирич (м. Яготин) — Герой Радянського Союзу.
- І. І. Бранець (с. Райківщина) — Герой Радянського Союзу.
- Кайдаш Володимир Федорович — Герой Радянського Союзу.
- Г. Є. Литвиненко — Герой Радянського Союзу.
- Матіков Олександр Пантелійович— Герой Радянського Союзу.
- Андрій Шевченко — відомий футболіст, народився в с. Двірківщина.
- Хмельницький Григорій Олександрович (нар. в с. Капустинці) — академік Української академії аграрних наук, доктор ветеринарних наук, професор Національного університету біоресурсів та природокористування України.
Культура
«Катеринина пісня» — всеукраїнський сільський фестиваль народної творчості, присвячений пам'яті Катерини Білокур, проводиться в селі Богданівка з 2012 року щорічно 9 червня, або в найближчі вихідні дні.
Примітки
- Розпорядження Президента України від 31 січня 2020 року № 91/2020-рп «Про призначення О.Кудрявського головою Яготинської районної державної адміністрації Київської області»
- Національна книга пам'яті жертв Голодомору 1932-1933 років в Україні: Київська область. — «Буква», 2008. — с. 1132
- Про внесення змін до Указу Президії Верховної Ради Української РСР від 4 січня 1965 року «Про внесення змін в адміністративне районування Української РСР»
- Адміністративно-територіальний устрій Яготинського району[недоступне посилання з травня 2019] на сайті Верховної Ради України
Посилання
- САЙТ МІСТА ЯГОТИН
- Яготин спортивний http://yahotynsport.ucoz.ua
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Яготинський район |
- Облікова картка району на сайті Верховної Ради[недоступне посилання з серпня 2019]
- Яготинський район — економіка району, органи влади, підприємства, селищні ради
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Yagoti nskij rajo n kolishnij rajon Ukrayini na shodi Kiyivskoyi oblasti na livoberezhzhi Administrativnij centr misto Yagotin Naselennya stanovit 33 927 osib na 1 zhovtnya 2013 Plosha rajonu 793 25 km Utvoreno 7 bereznya 1923 roku 6 sichnya 1954 roku peredanij do skladu Kiyivskoyi oblasti Pri likvidaciyi u 2020 roci vsya teritoriya vidijshla do skladu Borispilskogo rajonu Yagotinskij rajonadministrativno teritorialna odinicyaGerb PraporRajon na karti Kiyivska oblastOsnovni daniKrayina UkrayinaOblast Kiyivska oblastKod KOATUU 3225500000Utvorenij 1923Naselennya 32 157 na 1 1 2019 Plosha 793 25 km Gustota 43 3 osib km Tel kod 380 4475Poshtovi indeksi 07700 07755Naseleni punkti ta radiRajonnij centr m YagotinMiski radi 1Silski radi 18Mista 1Sela 39Selisha 2Mapa rajonuRajonna vladaGolova radi Gajdaj Petro VolodimirovichGolova RDA Kudryavskij Oleksandr MikolajovichVebstorinka Yagotinska RDA Yagotinska rajradaAdresa 07700 Kiyivska obl Yagotinskij r n m Yagotin vul Nezalezhnosti 110MapaYagotinskij rajon u VikishovishiSimvolika rajonuDokladnishe Gerb Yagotinskogo rajonu ta Prapor Yagotinskogo rajonuGeografiyaRoztashovanij u fiziko geografichnij zoni Centralnogo Lisostepu Jogo plosha 793 3 km sho stanovit 2 8 vidsotka teritoriyi oblasti Vidstan do Kiyeva 115 km Na teritoriyi rajonu protikayut 9 richok richka Supij 37 km r Rzhavec 23 km r Lozova 15 km r Gnila Orzhicya 14 6 km r Chumgak 13 5 km r Zhoravka 10 km r 9 km r Malij Supij 8 km r Butovshina 4 5 km TransportTeritoriyeyu rajonu prohodit avtoshlyah E40M03 IstoriyaNajdrevnishij period v istoriyi Yagotinshini syagaye piznoyi kam yanoyi dobi paleolitu She 10 12 tisyach rokiv tomu na teritoriyi rajonu prozhivali pervisni lyudi kromanjonci u rajoni diye muzej arheologiyi Dobranichivska stoyanka Ye takozh vidomosti pro perebuvannya tut lyudini v epohu midi bronzi ta Kiyivskoyi Rusi Skazhimo najdrevnishoyu zgadkoyu pro richku Supij golovnu vodnu arteriyu rajonu ye Povchannya Volodimira Monomaha sinam svoyim yake datuyetsya 1085 rokom Beregi Supoyu poblizu Yagotina buli zaseleni she do 1240 roku tobto nashestya mongolo tatar Pislya porazki vijsk ordinskogo temnika Mamaya ostannij razom zi svoyim vijskom u skladi yakogo bulo chimalo hristiyan vidstupiv na zemli suchasnoyi Ukrayini yaki todi znahodilisya u skladi Litvi Nashadki Mamaya ohrestivshis i otrimavshi titul knyaziv Glinskih razom zi svoyimi rodichami knyazyami Ostrozkimi Dashkevichami Ruzhinskimi ta in stali voloditi obshirnimi zemlyami yaki priblizno vidpovidayut suchasnim Kiyivskij Cherkaskij Chernigivskij i Poltavskij oblastyam Same v cej chas pochinayetsya masove budivnictvo ukriplenih derev yanih fortec sichej gorodkiv u comu regioni a takozh pochinaye rizko zrostati kilkist sil i hutoriv Same v cej chas sered miscevogo naselennya zrostaye populyarnist kozackoyi samoidentifikaciyi tobto pov yazuvannya sebe z kozactvom spilnotoyu vilnih lyudej Stepu Takim chinom na pochatku XVII st Yagotin i navkolishni zemli majbutni zemli Yagotinskoyi sotni ye chastinoyu kozackogo krayu i vhodit do skladu Vishnevechchini votchini rodichiv Mamaya rodu knyaziv Vishneveckih odnim z predstavnikiv yakogo buv Yarema Vishneveckij Persha pismova zgadka pro Yagotin vidnositsya tilki do 1552 roku a persha informaciya pro vlasnikiv Yagotina do pochatku 17 stolittya U 1637 roci v universali Yakova Ostryanina zgaduyetsya Yagotinskij povit Ce oznachaye sho Yagotin buv na toj chas administrativnim centrom Misto takozh bulo centrom kozackoyi sotni 1723 roku kozaki yakoyi brali aktivnu uchast u vizvolnij vijni 1648 1654 rokiv Odnim z pershih pomishikiv Yagotina buv Vasil Tanskij onuk Semena Paliya u yakogo v 1757 roci kupiv zemli Kirilo Rozumovskij U deyakih dzherelah ye svidchennya sho Yagotin Rozumovskomu podaruvala imperatricya Yelizaveta Pislya skasuvannya getmanstva K G Rozumovskij pereyihav do Yagotina de v 1765 roku sporudiv greblyu za dopomogoyu yakoyi utvorilosya ozero Supij V 1800 roci Rozumovskij sporudiv u Yagotini unikalnu Troyicku cerkvu zrujnovanu v 1936 roci Nini cerkva vklyuchena do chisla pam yatok istoriyi i kulturi Ukrayini U 2005 roci bula rozpochata yiyi vidbudova Pislya smerti Getmana Yagotin v chisli inshih zemelnih volodin distavsya jogo sinu Oleksiyu Rozumovskomu vidomomu diplomatu ministru narodnoyi osviti Rosiyi Vin zaklav tut grandioznij park roztashovanij vzdovzh beregiv malovnichogo ozera Supij i zajmav ploshu 150 gektariv V parku znahodivsya dvopoverhovij ceglyanij palac yakij buv stvorenij v ostannij tretini 18 stolittya Budivnictvo palacu bulo rozpochate pri K G Rozumovskomu a zavershene za chasiv Oleksiya Rozumovskogo V plani palac yavlyav podovzhenij pryamokutnik z vistupami v bik ozera Supij u viglyadi centralnoyi napivrotondi i v krilah Palac povnistyu zrujnovanij u 19 stolitti Do danogo chasu zberigsya lishe livij rezalit budivli Pislya remontu v 1984 roci v nomu vidkrito kartinnu galereyu Na Yagotinshini yak i v inshih rajonah Ukrayini nasilnickimi metodami zdijsnyuvalas kolektivizaciya ta pid vplivom rozkurkulennya rukami silskih aktivistiv provodilos masove znishennya zamozhnih selyanskih gospodarstv Nasilnicki metodi z viluchennya prodovolstva zastosovuvalisya ne lishe do zamozhnih selyan kurkuliv ale takozh do kolgospnikiv sho ochevidno pririkalo yih na virnu smert Golodni lyudi zmusheni buli spozhivati v yizhu makuhu rogozu kropivu sporish lobodu kukurudzyani stebla ta in U bagatoh selah rajonu bulo zafiksovani fakt0i lyudozherstva Arhivi pov yazani z Golodomorom u rajoni vidsutni Podiyi tragediyi Golodomoru 1932 1933 rokiv chastkovo visvitlyuvalis na storinkah rajonnoyi gazeti Za svidchennyami ochevidciv Golodomoru 1932 1933 rokiv vdalosya vstanoviti imena 7509 pomerlih vid golodu U seredini 2000 ih rokiv u Yagotinskomu rajoni prozhivalo 6485 postrazhdalih vid Golodomoru 1932 1933 rr V selah rajonu vstanovleno 18 pam yatnih znakiv zhertvam Golodomoru 1932 1933 rr Yagotinshina u rizni chasi vhodit do skladu takih administrativnih odnic Yagotinska sotnya Pereyaslavskogo polku 1649 1782 Yagotinska volost Piryatinskogo povitu 1923 Yagotinskij rajon Priluckogo okrugu 1923 1930 Yagotinskij rajon Lubenskogo okrugu 1930 1930 Yagotinskij rajon 1930 9 lyutogo 1932 Yagotinskij rajon Kiyivskoyi oblasti 9 lyutogo 15 zhovtnya 1932 Yagotinskij rajon Harkivskoyi oblasti 15 zhovtnya 1932 22 veresnya 1937 Yagotinskij rajon Poltavskoyi oblasti 22 veresnya 1937 zhovten 1941 Yagotinskij rajon Piryatinskogo gebitu zhovten 1941 listopad 1943 Yagotinskij rajon Poltavskoyi oblasti listopad 1943 6 sichnya 1954 Yagotinskij rajon Kiyivskoyi oblasti z 6 sichnya 1954 i doteper 05 02 1965 Ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi Ukrayinskoyi RSR peredano Usivsku silradu Yagotinskogo rajonu do skladu Barishivskogo rajonu Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij ustrij Yagotinskogo rajonu Administrativno teritorialno rajon podilyayetsya na 1 misku radu ta 18 silskih rad yaki ob yednuyut 42 naseleni punkti i pidporyadkovani Administrativnij centr misto Yagotin Ekskursijni ob yektiMuzej arheologichnij Dobranichivska stoyanka s Dobranichivka Muzej krayeznavchij im Dvichi Geroya Radyanskogo Soyuzu A G Kravchenka c Sulimivka Muzej sadiba narodnoyi hudozhnici Ukrayini K Bilokur s Bogdanivka Svyato Mikolayivskij hram s Lozovij Yar Svyato Stritenskij hram c Sulimivka Svyato Uspenskij zhinochij monastir s Rajkivshina Vidatni lyudi1820 roku O K Rozumovskij podaruvav Yagotinskij mayetok dochci Varvari yaka vijshla zamizh za knyazya M G Ryepnina Volkonskogo Zavdyaki knyazyu Yagotin vidviduvali O V Kapnist V P Lukashevich Ye G Grebinka V Shternberg T G Shevchenko M V Gogol M A Markevich ta bagato inshih vidomih lyudej Osoblive znachennya maye perebuvannya v Yagotini T G Shevchenka Vpershe vin priyihav syudi v 1843 r dlya malyuvannya dvoh kopij z portretu M G Ryepnina Tut vin namalyuvav avtoportret napisav poemu Trizna yaku prisvyativ donci M G Ryepnina Varvari Shevchenko buv u Yagotini i v 1844 1845 ta 1859 rokah Do Yagotinskoyi dobi vidnosyatsya jogo Arheologicheskie zapisi malyunok sepiyeyu Shevchenko malyuye selyanskij dvir ta povist Bliznecy A na teritoriyi odniyeyi z miscevih shkil v 1972 roci z iniciativi i starannyami O S Neporozhnogo fundatora muzejnoyi spravi na Yagotinshini bulo vstanovleno pam yatnik molodomu T Shevchenku skulptor I Gonchar arhitektor Ya Kovbasa Same takim 29 richnim bachiv jogo Yagotin v 1843 r pid chas pershogo priyizdu do mista Bilya Kartinnoyi galereyi vstanovlena skulptura M V Gogolyu skulptor O Kovalov Na Yagotinshini narodilis pismenniki I Kirij V Bolshak D Gordiyenko literaturoznavec S Kozub Na Yagotinshini narodilasya i tvorila vidatna narodna hudozhnicya Ukrayini K V Bilokur 1900 1961 im ya yakoyi vidome daleko za mezhami Ukrayini Nini v Bogdanivci na batkivshini mitcya diye Muzej sadiba a kartini hudozhnici eksponuyutsya u Yagotinskij kartinnij galereyi Vidvazhno voyuvali yagotinci proti zagarbnikiv na frontah i v partizanskih zagonah Yagotinshina slavitsya dvoma Dvichi Geroyami Radyanskogo Soyuzu A G Kravchenkom s Sulimivka majorom M Z Bondarenkom s Bogdanivka Geroyami Radyanskogo Soyuzu V I Kravchenkom ta I V Borshikom s Godunivka A I Girichem m Yagotin I I Brancem s Rajkivshina V F Kajdashem G Ye Litvinenkom O P Matikovim Proslavili nash kraj i povni kavaleri ordeniv Slavi Duboshij M N Hodus V I Gelevera Ye D Kozlov pidpilniki z s Farbovane na choli z direktorom shkoli M I Yacenkom partizanka Fenya Motilova vchitelka partizani zagonu Peremoga abo smert na choli z Osyechkinim S Ya odin z pershih pomishikiv Yagotina onuk Semena Paliya Kirilo Rozumovskij vlasnik Yagotina z 1757 roku ostannij getman Ukrayini Oleksij Rozumovskij nastupnij vlasnik Yagotina sin Kirila Rozumovskogo vidomij diplomat ministr narodnoyi osviti Rosiyi Rozumovska dochka Oleksiya Kirilovicha Rozumovskogo spadkoyemnicya Yagotinskogo mayetku Mikola Grigorovich Ryepnin Volkonskij cholovik Varvari Ryepninoyi Taras Grigorovich Shevchenko neodnorazovo prozhivav u Yagotini Mikola Gogol tezh vidviduvav Ryepninih v Yagotini Petro Stepanovich Neporozhnij 1910 1999 ukrayinskij energetik ministr energetiki SRSR z 1962 po 1985 roki vidnij uchenij chlen korespondent AN SRSR i RAN Oleksandr Stepanovich Neporozhnij 1921 1998 diyach kulturi mista Yagotin Kirij Ivan Ivanovich pismennik V Bolshak pismennik D Gordiyenko pismennik S Kozub literaturoznavec Katerina Bilokur vidoma hudozhnicya A G Kravchenko dvichi Geroj Radyanskogo Soyuzu M Z Bondarenko dvichi Geroj Radyanskogo Soyuzu I V Borshik s Godunivka Geroj Radyanskogo Soyuzu A I Girich m Yagotin Geroj Radyanskogo Soyuzu I I Branec s Rajkivshina Geroj Radyanskogo Soyuzu Kajdash Volodimir Fedorovich Geroj Radyanskogo Soyuzu G Ye Litvinenko Geroj Radyanskogo Soyuzu Matikov Oleksandr Pantelijovich Geroj Radyanskogo Soyuzu Andrij Shevchenko vidomij futbolist narodivsya v s Dvirkivshina Hmelnickij Grigorij Oleksandrovich nar v s Kapustinci akademik Ukrayinskoyi akademiyi agrarnih nauk doktor veterinarnih nauk profesor Nacionalnogo universitetu bioresursiv ta prirodokoristuvannya Ukrayini Kultura Katerinina pisnya vseukrayinskij silskij festival narodnoyi tvorchosti prisvyachenij pam yati Katerini Bilokur provoditsya v seli Bogdanivka z 2012 roku shorichno 9 chervnya abo v najblizhchi vihidni dni PrimitkiRozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 31 sichnya 2020 roku 91 2020 rp Pro priznachennya O Kudryavskogo golovoyu Yagotinskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Kiyivskoyi oblasti Nacionalna kniga pam yati zhertv Golodomoru 1932 1933 rokiv v Ukrayini Kiyivska oblast Bukva 2008 s 1132 Pro vnesennya zmin do Ukazu Prezidiyi Verhovnoyi Radi Ukrayinskoyi RSR vid 4 sichnya 1965 roku Pro vnesennya zmin v administrativne rajonuvannya Ukrayinskoyi RSR Administrativno teritorialnij ustrij Yagotinskogo rajonu nedostupne posilannya z travnya 2019 na sajti Verhovnoyi Radi UkrayiniPosilannyaSAJT MISTA YaGOTIN Yagotin sportivnij http yahotynsport ucoz uaDzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Yagotinskij rajonOblikova kartka rajonu na sajti Verhovnoyi Radi nedostupne posilannya z serpnya 2019 Yagotinskij rajon ekonomika rajonu organi vladi pidpriyemstva selishni radiZgurivskij rajon Zgurivskij rajon Chernigivska oblast Priluckij rajon Barishivskij rajon Poltavska oblast Piryatinskij rajon Pereyaslav Hmelnickij rajon Pereyaslav Hmelnickij rajon Cherkaska oblast Drabivskij rajon