Били́ни (стари́ни, ста́ринки) — жанр героїчного епосу. Билинні сюжети створені переважно в часи Київської Русі. Головні центри билинного епосу — Київ, Чернігів, Галич (давній) і Новгород Великий. Здебільшого билини прославляють подвиги народних героїв та богатирів і своїм сюжетом пов'язані з Києвом та князем Володимиром. Билини мають реальну історичну основу, прототипами героїв могли бути реальні історичні особи, сюжети із життя яких протягом тривалого часу обросли вигаданими рисами.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJoTDFOdmJHOTJaV291YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZOdmJHOTJaV291YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Найбільш популярними є билини про Іллю Муромця, Добриню Микитича та Олексія Поповича. Більшість билин була записана наприкінці 18-19 ст. на півночі Російської імперії, в Україні билинні сюжети збереглися в інших фольклорних жанрах. Зокрема, відомі українські народні казки про Іллю Муромця, думи про Олексія Поповича, пісні про Джурила.
Події, описані в билинах київського циклу, окрім російського фольклору, знайшли своє відображення в народному епосі карелів, скандинавських сагах, в давньобулгарськогому епосі, зокрема у «Легенді про доньку Шана».
Особливості жанру
Билини — епічні речитативні пісні, які в княжі часи виконували в Україні народні співці-музики. Билинні наспіви дуже подібні до плавної, співучої народної мови. Основа їх музичної побудови — короткі поспівки, що повторюються багато разів. Билини виконували спокійно й наспівно один або кілька співців у супроводі гуслів або інших інструментів.
Для билин характерні яскраві та контрастні епітети, заперечні порівняння, тавтологічні звороти, потрійні повтори, метафоричність, повторення кінцівки попереднього віршового рядка на початку наступного, внутрішня рима в строфах.
Виникнення перших билин пов'язане з Києвом, Черніговом, Володимиром (на Волині), Галичем. Південну традицію билин зафіксовано і серед донських та кубанських козаків. До них вона перейшла внаслідок пізніших переселенських міграцій.
Билини поділяються на два головних цикли: київський і новгородський. Між ними є суттєві сюжетні відмінності. Герої київських билин — це богатирі, що служать київському князю Володимиру (в якому поєднано риси Володимира Великого і Володимира Мономаха), при цьому підкреслюється їхня християнська віра (Ілля Муромець, Олешко Попович, Добриня Микитич та інші). Герої новгородського циклу — це купці, гуслярі, чия діяльність пов'язана з Новгородом (Василь Буслаєв, Садко та інші). Вони не належать до княжих дружинників, які захищають кордони держави, а радше є ватагою шукачів пригод. Герої новгородських билин можуть протистояти Новгороду та церкві. Інші цикли: багатий міфологічними мотивами дохристиянський (про богатирів Микулу Селяниновича, Святогора, Вольгу Всеславича, які відображають мотиви переказів про київських князів Олега й Ольгу); волинсько-галицький (про князя Романа, Дюка (Дуку) Степановича, Чурила Пленковича, Михайла Козарина, Дуная та ін.); казково-новелістичний (про Гліба Володієвича, Соловія Будимировича (Гудимировича), Хотіня Блудовича, Івана Годиновича та ін.). У билинах фігурують Київ, Чернігів, Галич, Новгород та інші міста Київської Русі, відображена боротьба з кочівниками — «невірною силою».
Фольклористика минулого, зокрема більшовицька, розглядала билини як виключно російський народний епос, хоча в найдавнішому тематичному циклі билин розповідається про події, що відбувалися в стольному граді Києві, центральною постаттю яких був Володимир Красне Сонечко (звідси й альтернативна назва «Володимирський цикл»). У билинах, оповитих міфологічними домислами, гіперболізацією величі й сили героїв, ідеться про київських богатирів, захисників Києва від ворожих нападників на Русь (Калин-царя, Батоги (Батия), Кудреванка, Мамая) і просто від поган. Серед головних персонажів виділяються київські богатирі: Ілля Муромець, тіло якого, за згадкою оршанського старости Филона Кміти Чорнобильського, начебто поховане в Софії Київській; Добриня — дядько Володимира Святославовича, мудрий порадник князя, його мажордом; богатир-хлібороб, орач Микула Селянинович; Олешко Попович, який перемагає поганина Тугарина-Змія; галицький князь Чурило Пленкович, Іван Годинович, Михайло Потик та Дунай. У билинах розповідається про їхні родові справи та державні діяння.
Билини тематично поділяються на героїчні (більшість з яких і входить у київський цикл), соціально-побутові та новелістичні. Найдавніші відрізняються деталізованою епічною розповіддю обсягом близько 300 і більше віршових рядків. Епічна розповідь під гру на гуслях або без інструментального супроводу розгортається реченнєвими колонами, які є самостійними структурами чи сполучаються в більші віршові сегменти (нерідко — дворядкові) згідно із завершенням думки. Характерним для билин є тонічний вірш зі складочисловою основою 5+5, зі семискладовими групами, без чітко визначених акцентів.
Історія жанру
На думку Всеволода Міллера, билини виникли в середовищі, близькому до київських князів; виконувалися спершу княжими та дружинними співцями. Київ, Новгород, Чернігів і Переяслав до їх розорення половцями могли бути центрами билинної творчості. Ці пісні складалися на замовлення та прославляли конкретних осіб. Внаслідок переслідування професійних співців церковною та світською владою, билини поширилися в селах, де стали жанром пісенного фольклору. У процесі тривалого побутування вони втратили прив'язаність до історичних подій або персонажів. Філарет Колесса вважав, що в билинах присутній віршовий розмір колядок. Тому вони мають дохристиянське коріння, доповнене впливом західноєвропейської лицарської поезії й скандинавських лицарських переказів ХІ–ХІІ ст. Марко Плісецький писав, що включення міфологічних елементів до епосу вказує на розпад руської міфології вже в Х–ХІІІ ст.
Верхня хронологічна межа історичних подій, відображених у билинах київського циклу, припадає на другу половину XIII ст., часи монгольської навали. На це вказує роль Києва як політичного центру Русі та згадки нових методів боїв, які застосовувалися проти кочівників. А саме такі деталі, що руські герої спершу вдаряють ворожих вершників палицею (булавою), а потім добивають списом.
Внаслідок монгольської навали в XIII—XIV ст. билини були занесені скоморохами в далекі, окраїнні землі княжої держави, поширилися на Уралі й у Сибіру. В Україні на зміну цьому старовинному епосу прийшли козацькі думи, пісні, легенди про боротьбу з турками, татарами та польськими загарбниками в XVI—XVII ст.
В Україні билини побутували до початку XVII ст., після чого, як вважає більшість учених, їх було витіснено думами. Залишки билинних сюжетів збереглися в українських героїчних казках про Добриню, Іллю Муромця, шелудивого Буняка, Котигорошка, Тугарина-Змія, а також у колядках. На цьому наголошували також Олексанр Потебня, Михайло Драгоманов, Філарет Колесса, Марко Плісецький. У другій половині XIX ст. в Суразькому повіті Чернігівської губернії записано билину «Севрюк». Майже ідентичну за текстом билину зафіксовано в Полтавській губернії. Билину «Голубина книга» (про створення світу) з пережитками язичницьких вірувань було записано ще в 1834 році в с. Осташки (тепер — Хмельницької обл.). Початок рецитації на таку саму тему зафіксовано в 1968 році в Карпатах, у с. Космач Івано-Франківської області від літньої жінки Гафії Костюк (1902 року народження).
Термін билина у 30-40-х роках XIX століття запровадив російський фольклорист . Він запозичив його зі «Слова о полку Ігоревім». Слово былина у цій поемі означає «билиця», «бувальщина», тобто, подія, що відбулася насправді.
Традиційна народна назва билин — «старини» або «старинки». В дослідженнях вживалися й інші терміни — «історичні», «билеві пісні», «богатирський епос».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUxTDBsMllXNWZRbWxzYVdKcGJsOHdOakV1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVsMllXNWZRbWxzYVdKcGJsOHdOakV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Тривалий час вважалося, що на території України билини не збереглися. Але, як стверджує Валерій Шевчук, відомо вісім українських билин. За своєю віршованою формою вони певною мірою відрізняються від билин російської традиції, наближаючись до форми традиційних українських дум. Проте, в українській традиції немає такої кількості варіантів билин, як у російській, бо низка паралельних сюжетів отримала свій розвиток у казках.
Більшість російських учених, особливо радянського часу, схильна зараховувати билини виключно до великоруського фольклору. Безпідставність такої позиції переконливо довів Михайло Грушевський у своїй «Історії української літератури», четвертий том (книга 1) якої майже повністю присвячений зв'язкам билинної поезії з епохою Київської Русі і також з українською фольклорною традицією. Згідно з висновками Володимира Проппа, великоруський фольклор містив лише один цикл билин — київський. В радянському літературознавстві билини описувалися як результат народної селянської творчості, що ігнорує історичні події і зображає ідеалізоване минуле. Аристократичне походження билин заперечувалося з 1930-х років.
Згадки в літописах і виразні сліди билинного епосу в інших жанрах українського фольклору (запис лірницької пісні про Іллю Муромця з Волині, дума про Олексія Поповича, образ Джурили-Чурила в коломийках і весільних піснях, перегуки билини про Солов'я Гудимировича з весільними піснями й колядками, паралелі билини про Михайла й Золоті Ворота з легендою та ін.) свідчать, що основні цикли билин уперше зародилися й існували на вітчизняному ґрунті і серед предків теперішніх українців. Писемні джерела XVI ст. свідчать також, що в Україні у той час знали билини. В записках іноземців можна знайти згадки про богатирів, зокрема про Чурила та Іллю Муромця (Марцін Бельський, Гербіній, Миколай Рей, Еріх Лясота та ін.). Можна, припустити, що саме тоді билини виходили з ужитку у зв'язку з розвитком нового епосу — дум. Характерно, що пейзаж билин і репертуар згадуваних у них рослин і тварин досі має степовий український характер.
У 1930-1950-і роки в СРСР робилися спроби відродження билин під назвою «новини» (як протилежність старин). В них типові фольклорні образи замінені на радянських діячів: Леніна, Сталіна, Чапаєва, Ворошилова та інших. Новини видавалися за новітній фольклор, який самостійно виник у народі, проте ініціаторами були фольклористи, що пропонували сільським виконавцям готові шаблони текстів. Відомими виконавцями новин були Марфа Крюкова та Пьотр Рябінін-Андрєєв. Після смерті Сталіна новини, як і весь «сталінський фольклор», засуджувалися і перестали продукуватися.
Відомі билини
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl6THlWRU1DVkJNQ1ZFTVNVNE15VkVNU1U0TVNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNOVjhsUkRBbFFqRWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFqQWxSREVsT0RJbFJERWxPRUlsUkRFbE9EQWxSREFsUWpndVh5VkVNQ1U1T0NWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRRaVZFTUNWQ05WOGxSREFsUWpFbFJERWxPRUlsUkRBbFFrSWxSREFsUWpnbFJEQWxRa1FsUkRFbE9FSmZKVVF3SlVJeVh5VkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOeVZFTUNWQ05WOGxSREFsUWpRbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FWmZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3lKVVF3SlVJMUpVUXdKVUk1WHlVeU9IQmhaMlZmTVRRMFgyTnliM0FsTWprdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1ZCTUNWRU1TVTRNeVZFTVNVNE1TVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTlY4bFJEQWxRakVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpNbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREVsT0VJbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ3VYeVZFTUNVNU9DVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNNU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0UWlWRU1DVkNOVjhsUkRBbFFqRWxSREVsT0VJbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJERWxPRUpmSlVRd0pVSXlYeVZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNOVjhsUkRBbFFqUWxSREFsUWtJbFJERWxPRVpmSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJNVh5VXlPSEJoWjJWZk1UUTBYMk55YjNBbE1qa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Київський цикл
- Зцілення Іллі Муромця
- Три поїздки Іллі Муромця
- Бій Іллі Муромця з сином
- Бунт Іллі проти Володимира
- Ілля Муромець і Калин-цар
- Ілля Муромець і Святогор
- Ілля Муромець і Соловей-розбійник
- Ілля Муромець та Ідолище в Києві
- Ілля Муромець та Ідолище в Царграді
- Волх Всеславич
- Вольга
- Микула і Вольга
- Добриня і Змій
- Добриня сватає наречену князеві Володимиру
- Бій Дуная з Добринею
- Дюк Степанович
- Михайло Данилович
- Михайло Казарянин
- Михайло Потик
- Олексій Попович
- Ставр Годинович
- Чурило Полонкович
Новгородський цикл
- Садко
- Василь Буслаєв і новгородці
- Смерть Василя Буслаєва
Український героїчний епос на основі билин
- Богатир і кінь (Богатир та кінь)
- Богатир на Азовському морі
- Богатир на лимані
- Бориня-змієборець
- Бунякове замчище
- Ведмеше ушко
- Велетні та маленькі люди
- Герой звільняє три царівни
- Добриня і Змій
- Єруслан Лазаревич
- Золоті київські ворота
- Іван — мужичий син
- Іван Білокрис
- Іван Вечірній, Іван Північний та Іван Зорьовий
- Ілля Мурин
- Ілля Муромець і Святогор
- Ілля Швець і Змій
- Кирило Кожум'яка
- Михайло і Золоті ворота
- Настина могила
- Про Іллю Муромця та Соловія
- Про Котигорошка
- Сто сімдесят і один богатир
Значення
Билини стали початком формування української епіки. Билини вплинули на професійну музику, сприяючи розвитку у ній героїко-епічних мотивів. Сюжети та мелодії билин використовували композитори — Антон Аренський, Рейнгольд Глієр, Олександр Гречанінов, Микола Лисенко, Модест Мусоргський, Петро Ніщинський, Микола Римський-Корсаков, Борис Лятошинський, Євген Юцевич та інші.
Російські билини
Російські билини — це новгородська інтерпретація епічних сюжетів. Новгород, що в IX-XI ст. входив до складу Київської Русі, перейняв від центру не тільки билини, але й київські літописи, будівництво, архітектуру. Не зазнавши спустошливих монголо-татарських нападів, новгородці зберегли залишки давньокиївського епосу. Переселившись на північ Росії, билини закріпилися в російському епосі. Вони відомі й поміж козацького населення Кубані. На півдні Русі їх замінили думи — реакція на нову хвилю татарської й турецької навали на південноруські землі.
На сьогодні нараховується близько 2500 текстів. Час виникнення цих билин достеменно невідомий, але точно не раніше XV ст., Найбільш ймовірно, це — кінець XVII — XVIII століття. Місцем виникнення билин є ті регіони колишніх Олонецької та Архангельської губерній, що були свого часу колонізовані вихідцями з новгородських земель. Частина билин була записана також у Західному Сибіру.
Цікаво, що у російських билинах головні герої хоча й перебувають на службі у Києві у князя Володимира, але походять родом з території сучасної Росії, на той час далекої периферії Київської Русі, причому тільки місце народження Альоші Поповича, місто Ростов, дійсно існувало за часів князювання Володимира Великого. Місце народження Іллі Муромця, село Карачарово під Муромом, відоме з XVII ст., а місце народження Добрині Микитича, місто Рязань, з 1096 р. В деяких російських варіантах билин батьківщиною Добрині називається навіть Казань, татарське місто, яке стало російським тільки 1552 р., після завоювання Іваном Грозним.
Див. також
Примітки
- Хведченя С. Б. Билини [ 17 грудня 2014 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 253. — .
- . Архів оригіналу за 21 лютого 2020. Процитовано 21 лютого 2020.
- Тарас Компаніченко. «Про епос давньої Руси». Ч.1. Тустань
- Войтович Л. Гольмґард: де правили руські князі Святослав Ігоревич, Володимир Святославич та Ярослав Володимирович? // Український історичний журнал. — К., 2015. — № 3 (522) за травень-червень. — С. 43. ISSN 0130-5247
- Бокань, Володимир Андрійович. Історія культури України: навч. посібник / В. Бокань, Л. Польовий; МАУП. — 3-тє вид., стереотип. — Київ: МАУП, 2002. Розділ ІІ. Культура Київської Русі
- Билини // Літературознавчий словник-довідник / за ред. Р. Т. Гром’яка, Ю. І. Коваліва, В. І. Теремка. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — С. 82-83.
- Билини [ 8 лютого 2020 у Wayback Machine.] // Юрій Юцевич. Музика: словник-довідник. — Тернопіль, 2003. — 404 с. — . (html-пошук по словнику, djvu)
- Ярмоленко, Н. (2008). Билина як жанр героїчного епосу Київської Русі. Вісник Черкаського університету. Черкаси. с. 153—157.
- Грица С. Й. Билини київського циклу // Історія української музики: У 7 т. Т. 1. Кн. 1: Від найдавніших часів до XVIII століття. Народна музика / НАН України, ІМФЕ ім. М. Т. Рильського, редкол.: Г. А. Скрипник (голова) та ін. — К., 2016. — С. 181—189.
- Головнёв, Ю. Ф. (2022). Русская северность по былинам новгородского цикла. Этнография. Санкт-Петербург. с. 47—73.
- Михайло Потик: українська билина [ 21 липня 2019 у Wayback Machine.] // Українські билини: Історико-літературне видання східнослов'янського епосу. Упорядкування, передмова, післяслово, примітки та обробка українських народних казок і легенд на билинні теми В. Шевчука; Малюнки Б. Михайлова. — К.: Веселка, 2003. — 247 с: іл.
- Родионов, М. С. (2009). Информационное поле былин Киевского цикла. Вестник ЧелГУ. Т. 17. с. 64—70.
- . Архів оригіналу за 18 червня 2020. Процитовано 21 лютого 2020.
- Кирчів Р. Ф. Відгомін фольклорної традиції в писемних памятках давньої Руси-України / Донаукові зацікавлення українським фольклором та етнографією // Народна творчість та етнографія. — 2005. — №. 1. — С. 44.
- Ярмоленко, Н. (2009). Героїчний епос у річищі радянської прогресивної концепції. Вісник Черкаського університету. Черкаси. с. 142—148.
- Усні історичні твори [ 7 жовтня 2020 у Wayback Machine.] // Історичне джерелознавство: Підручник / Авт.: Я. С. Калакура, І. Н. Войцехівська, С. Ф. Павленко, Б. І. Корольов, М. Г. Палієнко; Гол. ред. С. В. Головко. — К.: Либідь, 2002. — 488 с.
- Миллер, Фрэнк (2006). Сталинский фольклор (рос.). Академический проект. с. 17. ISBN .
- Взаимодействие власти и фольклора — все самое интересное на ПостНауке. postnauka.org (рос.). Процитовано 9 травня 2024.
- Миллер, Фрэнк (2006). Сталинский фольклор (рос.). Академический проект. с. 55. ISBN .
- Миллер, Фрэнк (2006). Сталинский фольклор (рос.). Академический проект. с. 93—106. ISBN .
- Шевчук В. (2003). Українські билини: Історико-літературне видання східнослов’янського епосу. с. 14—15.
- Былины: древнейшие былинные образы, героический эпос, Киевский цикл, Новгородский цикл, былины--сказки, новеллы, легенды, скоморошины (рос.). Sovremennik. 1980.
- Шевчук В. (2003). Українські билини: Історико-літературне видання східнослов’янського епосу. с. 24.
- Про народження богатирів див. билини «Исцеление Ильи Муромца», «Бой Добрыни с Ильей Муромцем», «Алеша Попович и Тугарин» // Былины. М, 1987. С. 93, 183, 227. (рос.)
- Иванова Т. Г. Формирование территории Русского государства в XVI в. и былинный эпос. // Рябининские чтения — 2011. Карельский научный центр РАН. Петрозаводск, 2011, стр. 276—279. [ 14 листопада 2016 у Wayback Machine.] (рос.)
Література
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Былины. В 2 т. — Москва: Гослитиздат, 1958.(рос.)
- Златоплуг: епос України-Русі. На київському циклі билин / відтвор. сучасною укр. мовою, впорядкув. з дод. власного матеріалу Віктора Гребенюка. Луцьк, 2022. 350 с.
Посилання
- Билина // Лексикон загального та порівняльного літературознавства / голова ред. А. Волков. — Чернівці : Золоті литаври, 2001. — С. 65-67. — 634 с.
- Билини // Літературознавча енциклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — Т. 1 : А — Л. — С. 126.
- Українські билини: Історико-літературне видання східнослов'янського епосу. [ 23 грудня 2021 у Wayback Machine.] / Упорядкування, передмова, післяслово, примітки та обробка українських народних казок і легенд на билинні теми В. Шевчука; Малюнки Б. Михайлова. — К.: Веселка, 2003. — 247 с: іл.
- Марко Роберт Стех, «Очима культури» № 102. Билини
- Веселовский А. Н. Южно-русские былины / Приложение к XXXIX тому Записок Имп. Академии Наук. — СПб.: 1881. — 411 с.(рос. дореф.)(укр.)
- Билина [ 8 лютого 2020 у Wayback Machine.] // Словник української мови: у 20 т. — К. : Наукова думка, 2010—2014.
- Билини // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bili ni stari ni sta rinki zhanr geroyichnogo eposu Bilinni syuzheti stvoreni perevazhno v chasi Kiyivskoyi Rusi Golovni centri bilinnogo eposu Kiyiv Chernigiv Galich davnij i Novgorod Velikij Zdebilshogo bilini proslavlyayut podvigi narodnih geroyiv ta bogatiriv i svoyim syuzhetom pov yazani z Kiyevom ta knyazem Volodimirom Bilini mayut realnu istorichnu osnovu prototipami geroyiv mogli buti realni istorichni osobi syuzheti iz zhittya yakih protyagom trivalogo chasu obrosli vigadanimi risami Bilina pro Illyu Muromcya ta Solov ya rozbijnika ilyustraciya Ivana Bilibina Najbilsh populyarnimi ye bilini pro Illyu Muromcya Dobrinyu Mikiticha ta Oleksiya Popovicha Bilshist bilin bula zapisana naprikinci 18 19 st na pivnochi Rosijskoyi imperiyi v Ukrayini bilinni syuzheti zbereglisya v inshih folklornih zhanrah Zokrema vidomi ukrayinski narodni kazki pro Illyu Muromcya dumi pro Oleksiya Popovicha pisni pro Dzhurila Podiyi opisani v bilinah kiyivskogo ciklu okrim rosijskogo folkloru znajshli svoye vidobrazhennya v narodnomu eposi kareliv skandinavskih sagah v davnobulgarskogomu eposi zokrema u Legendi pro donku Shana Osoblivosti zhanruBilini epichni rechitativni pisni yaki v knyazhi chasi vikonuvali v Ukrayini narodni spivci muziki Bilinni naspivi duzhe podibni do plavnoyi spivuchoyi narodnoyi movi Osnova yih muzichnoyi pobudovi korotki pospivki sho povtoryuyutsya bagato raziv Bilini vikonuvali spokijno j naspivno odin abo kilka spivciv u suprovodi gusliv abo inshih instrumentiv Dlya bilin harakterni yaskravi ta kontrastni epiteti zaperechni porivnyannya tavtologichni zvoroti potrijni povtori metaforichnist povtorennya kincivki poperednogo virshovogo ryadka na pochatku nastupnogo vnutrishnya rima v strofah Viniknennya pershih bilin pov yazane z Kiyevom Chernigovom Volodimirom na Volini Galichem Pivdennu tradiciyu bilin zafiksovano i sered donskih ta kubanskih kozakiv Do nih vona perejshla vnaslidok piznishih pereselenskih migracij Bilini podilyayutsya na dva golovnih cikli kiyivskij i novgorodskij Mizh nimi ye suttyevi syuzhetni vidminnosti Geroyi kiyivskih bilin ce bogatiri sho sluzhat kiyivskomu knyazyu Volodimiru v yakomu poyednano risi Volodimira Velikogo i Volodimira Monomaha pri comu pidkreslyuyetsya yihnya hristiyanska vira Illya Muromec Oleshko Popovich Dobrinya Mikitich ta inshi Geroyi novgorodskogo ciklu ce kupci guslyari chiya diyalnist pov yazana z Novgorodom Vasil Buslayev Sadko ta inshi Voni ne nalezhat do knyazhih druzhinnikiv yaki zahishayut kordoni derzhavi a radshe ye vatagoyu shukachiv prigod Geroyi novgorodskih bilin mozhut protistoyati Novgorodu ta cerkvi Inshi cikli bagatij mifologichnimi motivami dohristiyanskij pro bogatiriv Mikulu Selyaninovicha Svyatogora Volgu Vseslavicha yaki vidobrazhayut motivi perekaziv pro kiyivskih knyaziv Olega j Olgu volinsko galickij pro knyazya Romana Dyuka Duku Stepanovicha Churila Plenkovicha Mihajla Kozarina Dunaya ta in kazkovo novelistichnij pro Gliba Volodiyevicha Soloviya Budimirovicha Gudimirovicha Hotinya Bludovicha Ivana Godinovicha ta in U bilinah figuruyut Kiyiv Chernigiv Galich Novgorod ta inshi mista Kiyivskoyi Rusi vidobrazhena borotba z kochivnikami nevirnoyu siloyu Folkloristika minulogo zokrema bilshovicka rozglyadala bilini yak viklyuchno rosijskij narodnij epos hocha v najdavnishomu tematichnomu cikli bilin rozpovidayetsya pro podiyi sho vidbuvalisya v stolnomu gradi Kiyevi centralnoyu postattyu yakih buv Volodimir Krasne Sonechko zvidsi j alternativna nazva Volodimirskij cikl U bilinah opovitih mifologichnimi domislami giperbolizaciyeyu velichi j sili geroyiv idetsya pro kiyivskih bogatiriv zahisnikiv Kiyeva vid vorozhih napadnikiv na Rus Kalin carya Batogi Batiya Kudrevanka Mamaya i prosto vid pogan Sered golovnih personazhiv vidilyayutsya kiyivski bogatiri Illya Muromec tilo yakogo za zgadkoyu orshanskogo starosti Filona Kmiti Chornobilskogo nachebto pohovane v Sofiyi Kiyivskij Dobrinya dyadko Volodimira Svyatoslavovicha mudrij poradnik knyazya jogo mazhordom bogatir hliborob orach Mikula Selyaninovich Oleshko Popovich yakij peremagaye poganina Tugarina Zmiya galickij knyaz Churilo Plenkovich Ivan Godinovich Mihajlo Potik ta Dunaj U bilinah rozpovidayetsya pro yihni rodovi spravi ta derzhavni diyannya Bilini tematichno podilyayutsya na geroyichni bilshist z yakih i vhodit u kiyivskij cikl socialno pobutovi ta novelistichni Najdavnishi vidriznyayutsya detalizovanoyu epichnoyu rozpoviddyu obsyagom blizko 300 i bilshe virshovih ryadkiv Epichna rozpovid pid gru na guslyah abo bez instrumentalnogo suprovodu rozgortayetsya rechennyevimi kolonami yaki ye samostijnimi strukturami chi spoluchayutsya v bilshi virshovi segmenti neridko dvoryadkovi zgidno iz zavershennyam dumki Harakternim dlya bilin ye tonichnij virsh zi skladochislovoyu osnovoyu 5 5 zi semiskladovimi grupami bez chitko viznachenih akcentiv Istoriya zhanruNa dumku Vsevoloda Millera bilini vinikli v seredovishi blizkomu do kiyivskih knyaziv vikonuvalisya spershu knyazhimi ta druzhinnimi spivcyami Kiyiv Novgorod Chernigiv i Pereyaslav do yih rozorennya polovcyami mogli buti centrami bilinnoyi tvorchosti Ci pisni skladalisya na zamovlennya ta proslavlyali konkretnih osib Vnaslidok peresliduvannya profesijnih spivciv cerkovnoyu ta svitskoyu vladoyu bilini poshirilisya v selah de stali zhanrom pisennogo folkloru U procesi trivalogo pobutuvannya voni vtratili priv yazanist do istorichnih podij abo personazhiv Filaret Kolessa vvazhav sho v bilinah prisutnij virshovij rozmir kolyadok Tomu voni mayut dohristiyanske korinnya dopovnene vplivom zahidnoyevropejskoyi licarskoyi poeziyi j skandinavskih licarskih perekaziv HI HII st Marko Pliseckij pisav sho vklyuchennya mifologichnih elementiv do eposu vkazuye na rozpad ruskoyi mifologiyi vzhe v H HIII st Verhnya hronologichna mezha istorichnih podij vidobrazhenih u bilinah kiyivskogo ciklu pripadaye na drugu polovinu XIII st chasi mongolskoyi navali Na ce vkazuye rol Kiyeva yak politichnogo centru Rusi ta zgadki novih metodiv boyiv yaki zastosovuvalisya proti kochivnikiv A same taki detali sho ruski geroyi spershu vdaryayut vorozhih vershnikiv paliceyu bulavoyu a potim dobivayut spisom Vnaslidok mongolskoyi navali v XIII XIV st bilini buli zaneseni skomorohami v daleki okrayinni zemli knyazhoyi derzhavi poshirilisya na Urali j u Sibiru V Ukrayini na zminu comu starovinnomu eposu prijshli kozacki dumi pisni legendi pro borotbu z turkami tatarami ta polskimi zagarbnikami v XVI XVII st V Ukrayini bilini pobutuvali do pochatku XVII st pislya chogo yak vvazhaye bilshist uchenih yih bulo vitisneno dumami Zalishki bilinnih syuzhetiv zbereglisya v ukrayinskih geroyichnih kazkah pro Dobrinyu Illyu Muromcya sheludivogo Bunyaka Kotigoroshka Tugarina Zmiya a takozh u kolyadkah Na comu nagoloshuvali takozh Oleksanr Potebnya Mihajlo Dragomanov Filaret Kolessa Marko Pliseckij U drugij polovini XIX st v Surazkomu poviti Chernigivskoyi guberniyi zapisano bilinu Sevryuk Majzhe identichnu za tekstom bilinu zafiksovano v Poltavskij guberniyi Bilinu Golubina kniga pro stvorennya svitu z perezhitkami yazichnickih viruvan bulo zapisano she v 1834 roci v s Ostashki teper Hmelnickoyi obl Pochatok recitaciyi na taku samu temu zafiksovano v 1968 roci v Karpatah u s Kosmach Ivano Frankivskoyi oblasti vid litnoyi zhinki Gafiyi Kostyuk 1902 roku narodzhennya Termin bilina u 30 40 h rokah XIX stolittya zaprovadiv rosijskij folklorist Vin zapozichiv jogo zi Slova o polku Igorevim Slovo bylina u cij poemi oznachaye bilicya buvalshina tobto podiya sho vidbulasya naspravdi Tradicijna narodna nazva bilin starini abo starinki V doslidzhennyah vzhivalisya j inshi termini istorichni bilevi pisni bogatirskij epos Sadko ilyustraciya Ivana Bilibina 1903 r Trivalij chas vvazhalosya sho na teritoriyi Ukrayini bilini ne zbereglisya Ale yak stverdzhuye Valerij Shevchuk vidomo visim ukrayinskih bilin Za svoyeyu virshovanoyu formoyu voni pevnoyu miroyu vidriznyayutsya vid bilin rosijskoyi tradiciyi nablizhayuchis do formi tradicijnih ukrayinskih dum Prote v ukrayinskij tradiciyi nemaye takoyi kilkosti variantiv bilin yak u rosijskij bo nizka paralelnih syuzhetiv otrimala svij rozvitok u kazkah Bilshist rosijskih uchenih osoblivo radyanskogo chasu shilna zarahovuvati bilini viklyuchno do velikoruskogo folkloru Bezpidstavnist takoyi poziciyi perekonlivo doviv Mihajlo Grushevskij u svoyij Istoriyi ukrayinskoyi literaturi chetvertij tom kniga 1 yakoyi majzhe povnistyu prisvyachenij zv yazkam bilinnoyi poeziyi z epohoyu Kiyivskoyi Rusi i takozh z ukrayinskoyu folklornoyu tradiciyeyu Zgidno z visnovkami Volodimira Proppa velikoruskij folklor mistiv lishe odin cikl bilin kiyivskij V radyanskomu literaturoznavstvi bilini opisuvalisya yak rezultat narodnoyi selyanskoyi tvorchosti sho ignoruye istorichni podiyi i zobrazhaye idealizovane minule Aristokratichne pohodzhennya bilin zaperechuvalosya z 1930 h rokiv Zgadki v litopisah i virazni slidi bilinnogo eposu v inshih zhanrah ukrayinskogo folkloru zapis lirnickoyi pisni pro Illyu Muromcya z Volini duma pro Oleksiya Popovicha obraz Dzhurili Churila v kolomijkah i vesilnih pisnyah pereguki bilini pro Solov ya Gudimirovicha z vesilnimi pisnyami j kolyadkami paraleli bilini pro Mihajla j Zoloti Vorota z legendoyu ta in svidchat sho osnovni cikli bilin upershe zarodilisya j isnuvali na vitchiznyanomu grunti i sered predkiv teperishnih ukrayinciv Pisemni dzherela XVI st svidchat takozh sho v Ukrayini u toj chas znali bilini V zapiskah inozemciv mozhna znajti zgadki pro bogatiriv zokrema pro Churila ta Illyu Muromcya Marcin Belskij Gerbinij Mikolaj Rej Erih Lyasota ta in Mozhna pripustiti sho same todi bilini vihodili z uzhitku u zv yazku z rozvitkom novogo eposu dum Harakterno sho pejzazh bilin i repertuar zgaduvanih u nih roslin i tvarin dosi maye stepovij ukrayinskij harakter U 1930 1950 i roki v SRSR robilisya sprobi vidrodzhennya bilin pid nazvoyu novini yak protilezhnist starin V nih tipovi folklorni obrazi zamineni na radyanskih diyachiv Lenina Stalina Chapayeva Voroshilova ta inshih Novini vidavalisya za novitnij folklor yakij samostijno vinik u narodi prote iniciatorami buli folkloristi sho proponuvali silskim vikonavcyam gotovi shabloni tekstiv Vidomimi vikonavcyami novin buli Marfa Kryukova ta Potr Ryabinin Andryeyev Pislya smerti Stalina novini yak i ves stalinskij folklor zasudzhuvalisya i perestali produkuvatisya Vidomi biliniDyuk Stepanovich proti Sharka gravyura 1912 r Kiyivskij cikl Zcilennya Illi Muromcya Tri poyizdki Illi Muromcya Bij Illi Muromcya z sinom Bunt Illi proti Volodimira Illya Muromec i Kalin car Illya Muromec i Svyatogor Illya Muromec i Solovej rozbijnik Illya Muromec ta Idolishe v Kiyevi Illya Muromec ta Idolishe v Cargradi Volh Vseslavich Volga Mikula i Volga Dobrinya i Zmij Dobrinya svataye narechenu knyazevi Volodimiru Bij Dunaya z Dobrineyu Dyuk Stepanovich Mihajlo Danilovich Mihajlo Kazaryanin Mihajlo Potik Oleksij Popovich Stavr Godinovich Churilo Polonkovich Novgorodskij cikl Sadko Vasil Buslayev i novgorodci Smert Vasilya Buslayeva Ukrayinskij geroyichnij epos na osnovi bilin Bogatir i kin Bogatir ta kin Bogatir na Azovskomu mori Bogatir na limani Borinya zmiyeborec Bunyakove zamchishe Vedmeshe ushko Veletni ta malenki lyudi Geroj zvilnyaye tri carivni Dobrinya i Zmij Yeruslan Lazarevich Zoloti kiyivski vorota Ivan muzhichij sin Ivan Bilokris Ivan Vechirnij Ivan Pivnichnij ta Ivan Zorovij Illya Murin Illya Muromec i Svyatogor Illya Shvec i Zmij Kirilo Kozhum yaka Mihajlo i Zoloti vorota Nastina mogila Pro Illyu Muromcya ta Soloviya Pro Kotigoroshka Sto simdesyat i odin bogatirZnachennyaBilini stali pochatkom formuvannya ukrayinskoyi epiki Bilini vplinuli na profesijnu muziku spriyayuchi rozvitku u nij geroyiko epichnih motiviv Syuzheti ta melodiyi bilin vikoristovuvali kompozitori Anton Arenskij Rejngold Gliyer Oleksandr Grechaninov Mikola Lisenko Modest Musorgskij Petro Nishinskij Mikola Rimskij Korsakov Boris Lyatoshinskij Yevgen Yucevich ta inshi Rosijski biliniRosijski bilini ce novgorodska interpretaciya epichnih syuzhetiv Novgorod sho v IX XI st vhodiv do skladu Kiyivskoyi Rusi perejnyav vid centru ne tilki bilini ale j kiyivski litopisi budivnictvo arhitekturu Ne zaznavshi spustoshlivih mongolo tatarskih napadiv novgorodci zberegli zalishki davnokiyivskogo eposu Pereselivshis na pivnich Rosiyi bilini zakripilisya v rosijskomu eposi Voni vidomi j pomizh kozackogo naselennya Kubani Na pivdni Rusi yih zaminili dumi reakciya na novu hvilyu tatarskoyi j tureckoyi navali na pivdennoruski zemli Na sogodni narahovuyetsya blizko 2500 tekstiv Chas viniknennya cih bilin dostemenno nevidomij ale tochno ne ranishe XV st Najbilsh jmovirno ce kinec XVII XVIII stolittya Miscem viniknennya bilin ye ti regioni kolishnih Oloneckoyi ta Arhangelskoyi gubernij sho buli svogo chasu kolonizovani vihidcyami z novgorodskih zemel Chastina bilin bula zapisana takozh u Zahidnomu Sibiru Cikavo sho u rosijskih bilinah golovni geroyi hocha j perebuvayut na sluzhbi u Kiyevi u knyazya Volodimira ale pohodyat rodom z teritoriyi suchasnoyi Rosiyi na toj chas dalekoyi periferiyi Kiyivskoyi Rusi prichomu tilki misce narodzhennya Aloshi Popovicha misto Rostov dijsno isnuvalo za chasiv knyazyuvannya Volodimira Velikogo Misce narodzhennya Illi Muromcya selo Karacharovo pid Muromom vidome z XVII st a misce narodzhennya Dobrini Mikiticha misto Ryazan z 1096 r V deyakih rosijskih variantah bilin batkivshinoyu Dobrini nazivayetsya navit Kazan tatarske misto yake stalo rosijskim tilki 1552 r pislya zavoyuvannya Ivanom Groznim Div takozhSagi Bilinnij virshPrimitkiHvedchenya S B Bilini 17 grudnya 2014 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V S 253 ISBN 966 00 0734 5 Arhiv originalu za 21 lyutogo 2020 Procitovano 21 lyutogo 2020 Taras Kompanichenko Pro epos davnoyi Rusi Ch 1 Tustan Vojtovich L Golmgard de pravili ruski knyazi Svyatoslav Igorevich Volodimir Svyatoslavich ta Yaroslav Volodimirovich Ukrayinskij istorichnij zhurnal K 2015 3 522 za traven cherven S 43 ISSN 0130 5247 Bokan Volodimir Andrijovich Istoriya kulturi Ukrayini navch posibnik V Bokan L Polovij MAUP 3 tye vid stereotip Kiyiv MAUP 2002 Rozdil II Kultura Kiyivskoyi Rusi Bilini Literaturoznavchij slovnik dovidnik za red R T Grom yaka Yu I Kovaliva V I Teremka Kiyiv VC Akademiya 2007 S 82 83 Bilini 8 lyutogo 2020 u Wayback Machine Yurij Yucevich Muzika slovnik dovidnik Ternopil 2003 404 s ISBN 966 7924 10 6 html poshuk po slovniku djvu Yarmolenko N 2008 Bilina yak zhanr geroyichnogo eposu Kiyivskoyi Rusi Visnik Cherkaskogo universitetu Cherkasi s 153 157 Grica S J Bilini kiyivskogo ciklu Istoriya ukrayinskoyi muziki U 7 t T 1 Kn 1 Vid najdavnishih chasiv do XVIII stolittya Narodna muzika NAN Ukrayini IMFE im M T Rilskogo redkol G A Skripnik golova ta in K 2016 S 181 189 Golovnyov Yu F 2022 Russkaya severnost po bylinam novgorodskogo cikla Etnografiya Sankt Peterburg s 47 73 Mihajlo Potik ukrayinska bilina 21 lipnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinski bilini Istoriko literaturne vidannya shidnoslov yanskogo eposu Uporyadkuvannya peredmova pislyaslovo primitki ta obrobka ukrayinskih narodnih kazok i legend na bilinni temi V Shevchuka Malyunki B Mihajlova K Veselka 2003 247 s il Rodionov M S 2009 Informacionnoe pole bylin Kievskogo cikla Vestnik ChelGU T 17 s 64 70 Arhiv originalu za 18 chervnya 2020 Procitovano 21 lyutogo 2020 Kirchiv R F Vidgomin folklornoyi tradiciyi v pisemnih pamyatkah davnoyi Rusi Ukrayini Donaukovi zacikavlennya ukrayinskim folklorom ta etnografiyeyu Narodna tvorchist ta etnografiya 2005 1 S 44 Yarmolenko N 2009 Geroyichnij epos u richishi radyanskoyi progresivnoyi koncepciyi Visnik Cherkaskogo universitetu Cherkasi s 142 148 Usni istorichni tvori 7 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Istorichne dzhereloznavstvo Pidruchnik Avt Ya S Kalakura I N Vojcehivska S F Pavlenko B I Korolov M G Paliyenko Gol red S V Golovko K Libid 2002 488 s Miller Frenk 2006 Stalinskij folklor ros Akademicheskij proekt s 17 ISBN 978 5 7331 0337 2 Vzaimodejstvie vlasti i folklora vse samoe interesnoe na PostNauke postnauka org ros Procitovano 9 travnya 2024 Miller Frenk 2006 Stalinskij folklor ros Akademicheskij proekt s 55 ISBN 978 5 7331 0337 2 Miller Frenk 2006 Stalinskij folklor ros Akademicheskij proekt s 93 106 ISBN 978 5 7331 0337 2 Shevchuk V 2003 Ukrayinski bilini Istoriko literaturne vidannya shidnoslov yanskogo eposu s 14 15 Byliny drevnejshie bylinnye obrazy geroicheskij epos Kievskij cikl Novgorodskij cikl byliny skazki novelly legendy skomoroshiny ros Sovremennik 1980 Shevchuk V 2003 Ukrayinski bilini Istoriko literaturne vidannya shidnoslov yanskogo eposu s 24 Pro narodzhennya bogatiriv div bilini Iscelenie Ili Muromca Boj Dobryni s Ilej Muromcem Alesha Popovich i Tugarin Byliny M 1987 S 93 183 227 ros Ivanova T G Formirovanie territorii Russkogo gosudarstva v XVI v i bylinnyj epos Ryabininskie chteniya 2011 Karelskij nauchnyj centr RAN Petrozavodsk 2011 str 276 279 14 listopada 2016 u Wayback Machine ros LiteraturaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Byliny V 2 t Moskva Goslitizdat 1958 ros Zlatoplug epos Ukrayini Rusi Na kiyivskomu cikli bilin vidtvor suchasnoyu ukr movoyu vporyadkuv z dod vlasnogo materialu Viktora Grebenyuka Luck 2022 350 s PosilannyaBilina Leksikon zagalnogo ta porivnyalnogo literaturoznavstva golova red A Volkov Chernivci Zoloti litavri 2001 S 65 67 634 s Bilini Literaturoznavcha enciklopediya u 2 t avt uklad Yu I Kovaliv Kiyiv VC Akademiya 2007 T 1 A L S 126 Ukrayinski bilini Istoriko literaturne vidannya shidnoslov yanskogo eposu 23 grudnya 2021 u Wayback Machine Uporyadkuvannya peredmova pislyaslovo primitki ta obrobka ukrayinskih narodnih kazok i legend na bilinni temi V Shevchuka Malyunki B Mihajlova K Veselka 2003 247 s il Marko Robert Steh Ochima kulturi 102 Bilini Veselovskij A N Yuzhno russkie byliny Prilozhenie k XXXIX tomu Zapisok Imp Akademii Nauk SPb 1881 411 s ros doref ukr Bilina 8 lyutogo 2020 u Wayback Machine Slovnik ukrayinskoyi movi u 20 t K Naukova dumka 2010 2014 Bilini Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980