Кубанське козацьке військо — частина козацтва на службі Російської імперії. Населяла території сучасного Краснодарського краю, західної частини Ставропольського краю, а також Республік Адигея і Карачаєво-Черкесія. Центр — місто Катеринодар — сучасний Краснодар. Військо офіційно було утворене в 1860 на основі Чорноморського козацького війська і частини Кавказького лінійного козацького війська, за правління російського імператора Олександра ІІ.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhqTDBGSE15NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RRVWN6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Військо управлялося наказними отаманами, що призначалися імператором. Кубанська область була розділена на 7 відділів, на чолі яких стояли отамани, що призначаються наказним отаманом. На чолі станиць і хуторів стояли виборні отамани, що затверджувалися отаманами відділів.
З 2014 року беруть участь в захопленні та окупації територій України.
Історія Кубанського козацького війська
Кубанське козацьке військо історично склалося з декількох різних груп козаків.
Чорноморське козацьке військо
До кінця XVIII століття після численних політичних перемог Російської імперії докорінно змінилися пріоритети розвитку південної України, що входила у той час до складу Російської імперії, і козаків, що проживали у Запорізької Січі. За Кючук-Кайнарджійським договором (1774) Росія дістала вихід до Чорного моря та Крим. На заході послаблена Річ Посполита була на межі розпаду.
Таким чином, подальша необхідність у присутності козаків на своїй історичній батьківщині задля охорони південних російських рубежів відпала. Водночас їхній традиційний триб життя часто призводив до конфліктів із російською владою. Після неодноразових погромів сербських поселенців, а також у зв'язку з підтримкою козаками Пугачовського повстання, імператриця Катерина II наказала знищити Запорізьку Січ. За наказом Григорія Потьомкіна про втихомирення запорозьких козаків російські війська, на чолі із генералом Петром Текелі, зруйнували Січ у червні 1775 року.
Після того, проте, як близько п'яти тисяч козаків переселилися у гирло Дунаю, започаткувавши Задунайську Січ під протекторатом османського султана Абдула-Гаміда I, було зроблено кілька спроб інтегрувати дванадцять тисяч козаків, що залишилися, в російську армію і суспільство майбутньої Новоросії, проте козаки не бажали підкорятися вимогам суворої дисципліни.
Водночас Османська імперія, набувши додаткових сил в особі дунайських козаків, загрожувала новою війною. 1783 року з колишніх запорожців, за підтримки Григорія Потьомкіна, було сформовано Військо вірних запорожців та Чорноморська козацька флотилія.
Російсько-турецька війна 1787—1792 завершилася вирішальною для Росії перемогою (при цьому внесок козаків був істотний). У результаті Ясського миру Росія територіально зміцнила свій вплив на південних кордонах. Новий пріоритет був підставою виграної землі і потреба в козаках повністю відпала. 1784 року до складу Росії увійшла Кубань, яка була стратегічно важлива для розширення Росії на Кавказ, але уразлива внаслідок присутності черкесів. 1792 року Катерина II запропонувала військовому отаманові Антону Головатому переселити своє військо, (перейменоване у Чорноморське 1791 року), на новий кордон.
Так до 1793 року чорноморці у складі 40 куренів (близько 25 тисяч чоловік) переселилися в результаті кількох походів. Головним завданням нового війська стали створення оборонної лінії вздовж усієї області і розвиток народного господарства на нових теренах. Не зважаючи на те, що нове військо було значно перевлаштоване за стандартами інших Козацьких військ Російської Імперії, Чорноморці змогли зберегти в нових умовах багато традицій Запорозької Січі (наприклад, вільне обрання й однострій).
Спочатку територія (до 1830-х рр.) обмежувалася від Тамані вздовж усього правобережжя Кубані до річки Лаба. Уже в 1860 році військо налічувало 200 тисяч козаків і виставляло 12 кінних полків, 9 піших (пластунських) батальйонів, 4 батареї і 2 гвардійських ескадрони.
Переселенці з України становили більшу частину козацтва в Єйському, Катеринодарському і Темрюкському відділах Кубанської області. До 1920-х років XX століття, коли навчання в школах було переведене на російську, говорили українською (східному (полтавському) діалекті). Досі в усній мові, найпаче в станицях, зберігається багато українізмів (так звана балачка).
Лінійні козаки
Лінійці — це нащадки донських козаків, хоперських козаків, переселених на Кубань. Після ліквідації Кавказького лінійного війська лінійні козаки були розділені між Терським та Кубанським козацькими військами. Населяли східну частину Кубанської області — Кавказький, Лабінський, Майкопський і Баталпашинський відділи. На відміну від україномовних чорноморців, лінійці розмовляли російською мовою.
Приписні козаки
У першій половині XIX століття на Кубань переселялися державні селяни, і відставні солдати, що зараховувались у козаки. Іноді вони селилися у вже наявних станицях, іноді утворювали нові.
Організація
Кубанські козаки були вільним воєнізованою сільськогосподарською людністю. На чолі Кубанського козацького війська стояв наказний отаман (рівночасно — начальник Кубанської області), який у військовому відношенні користувався правами начальника дивізії, а в цивільному — правами губернатора. Він призначав отаманів відділів, яким підкорялися виборні отамани станиць і хуторів. Найвищим органом станичної влади був станичний схід, який обирав отамана і правління (складалося з отамана і двох вибраних суддів, з 1870 — отаман, судді, помічник отамана, писар, скарбник). Станичні суспільства виконували різні обов'язки: військову, «загальні по пошуку» (зміст поштових станцій, ремонт доріг і мостів тощо), станичні (утримання «летючої пошти», супровід арештантів, караульна служба тощо). У 1890 встановлений день військового свята — 30 серпня. З 1891 козаки обирали додаткових суддів, які були касаційною інстанцією на рішення станичних судів.
Історія
У складі імперії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd4THpFNE9UZGZUMkpzWDB0MVltRnVYMlYwYUc1dkxtcHdaeTh6TURCd2VDMHhPRGszWDA5aWJGOUxkV0poYmw5bGRHaHVieTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
- 1792 Перші запорозькі козаки, які були перейменовані в 1791 році в чорноморських козаків, прибувають на Тамань.
- 1793 Закладено місто Катеринодар.
- 1796 Два полки було направлено в перський похід, внаслідок чого з голоду і хвороб втратили половину свого складу. Це викликало в 1797 році так званий перський бунт чорноморців, що повернулися на Кубань.
- 1812 у Франко-російській війні 1812 року брали участь 9-й піший полк, 1-й збірний кінний полк і Лейб-гвардії Чорноморська козацька сотня.
- 1815 - відправлені 4 кінних Чорноморських полки полковників: Дубоносова, Бурсака, Порохні і Голуба в закордонний похід, але досягли лише кордонів Польщі.
- 1828 Штурм козаками османської фортеці Анапа.
- 1853—1856 В час Кримської війни чорноморські козаки успішно відбивали вилазки англо-французьких десантів біля берегів Тамані, а 2-й і 8-й пластунські (піші) батальйони взяли участь в обороні Севастополя.
- 1860 Склад війська: 22 кінні полки, 3 ескадрони, 13 піших батальйонів і 5 батарей.
- 1865 Кубанському козацькому війську подарований Георгіївський прапор «за Кавказьку війну», а ряду полків — Георгіївські прапори (11-ту і 17-ту — «за відмінність у Турецьку війну» і «в справах проти горців в 1828—1829 роках і при підкоренні Західного Кавказу в 1864»).
- 1873 Загін кубанських козаків брав участь у Хивінському поході до Середньої Азії.
- 1877—1878 Козаки билися у війні з Османською імперією, воювали в Болгарії. Особливо відзначилися козаки при обороні Шипки, в Баязеті, узятті Карсу і в діях проти османів в Абхазії. За це ряд козацьких частин були нагороджені Георгіївськими штандартами.
- 1881 Три полки кубанських козаків брали участь у взятті туркменської фортеці .
- 1904—1905 Кубанські козаки брали участь у російсько-японській війні. У травні 1905 року козаки під командуванням генерала П. І. Міщенка в ході кінного рейду узяли в полон 800 японських солдатів і знищили артилерійський склад супротивника.
Від першої до другої світової війни
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJoTDBac1lXZGZiMlpmUzNWaVlXNWZVR1Z2Y0d4bEpUSTNjMTlTWlhCMVlteHBZeTV6ZG1jdk1qQXdjSGd0Um14aFoxOXZabDlMZFdKaGJsOVFaVzl3YkdVbE1qZHpYMUpsY0hWaWJHbGpMbk4yWnk1d2JtYz0ucG5n.png)
- 1914 Чисельність війська: 11 кінних полків і 1 дивізіон, 2,5 гвардійських сотень, 6 пластунських батальйонів, 5 батарей, 12 команд і 1 сотня міліції (всього до 19 тис. осіб)
- Перша світова війна. Кубанське козацьке військо виставило 37 кінних полків і 1 дивізіон, 2,5 гвардійські сотні, 22 пластунські батальйони, 6 батарей, 49 різних сотень і 6 півсотень, 12 команд (загалом близько 90 тис. осіб).
- 1917—1920 Велика частина козаків на чолі з Кубанською Радою підтримала ідею незалежності Кубані, а також Добровольчу армію генерала Антона Івановича Денікіна.
- 1918 Керівництво козаків підтримало ідею про об'єднання Кубані з Українською Державою гетьмана Скоропадського на правах федерації. До Києва тут же були відправлені посли, але об'єднанню не призначено було збутися, оскільки Катеринодар був зайнятий Червоною Армією, а через деякий час влада Скоропадського впала під натиском військ Директорії.
- 1918—1920 28 січня 1918 року Кубанською Радою на землях, що називалися Кубанською областю, була проголошена незалежна Кубанська Народна Республіка зі столицею в Катеринодарі, що проіснувала до 1920 року
- 1920 Республіка і Військо скасовані.
- 1920—1932 роки Репресії і розкуркулення.
- 1920—1925 — проти більшовиків діють окремі загони повстанців, відомі під загальною назвою Кубанської повстанчої армії. Відомими діячами були М. Пилюк, В. Рябокінь та ін.
- 1932—1933 Голодомор, масові виселення (див. «Чорні дошки») і денаціоналізація, а також переселення з північних районів Росії змінили національний склад населення краю.
- Після 1933-го Репресивні заходи до Козацтва частково скасовано, відновлення Кубанського Козацького Хору, формування Козацьких частин у Червоній Армії.
У час Другої світової війни кубанські козацькі частини воювали як в РСЧА так і на боці німців.
- На Кубані діють окремі загони УПА, які на знак спадкоємства з повстанським рухом 1921—1925 рр. взяли собі назву Козача повстанська армія.
- У кінці 1940-х рр. на екрани вийшов художній фільм «Кубанські козаки», де життя козаків виставлене в прикрашеному вигляді.
- Кубанське козаче військо в еміграції формує свої органи, друкує пресу та книжки. Тримається окремо як від українського національного руху, так і від російського імперського, хоча частіше співпрацює з останнім.
Після розпаду СРСР
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell4TDBOaGRXTmhjM1Z6TVRrNU1TNXdibWN2TWpBd2NIZ3RRMkYxWTJGemRYTXhPVGt4TG5CdVp3PT0ucG5n.png)
- Під час Перебудови розпочалося відродження кубанського козацтва. Влітку-восени 1991 року на колишній території Кубанської Народної Республіки було проголошено декілька козацьких республік: Армавірська, Зеленчуцько-Урупська та Баталпашинська, причому останні дві об'єдналися у Козацьку Верхню Кубань. З них фактичну владу мала тільки Зеленчуцько-Урупська козацька республіка, яка проіснувала півроку. Підставою для проголошення республік у Карачаєво-Черкесії став референдум, проведений козацькими активістами влітку 1991 року, 64,8 % учасників якого висловилися за створення автономії.
- На початку 1990-х рр. утворене козаками «Кубанське Козацьке військо» на чолі з Отаманом проголосило себе наступником історичного Війська. Нове військо себе брало участь в Абхазькому конфлікті на боці Росії, увірвавшись першими до Сухумі в 1993 році. У наші дні ВКО «Кубанське Козацьке військо» має реєстр у близько 30 тисяч бійців
- 2007. Новим Отаманом організації, за ініціативою губернатора Олександра Ткачева, обраний віце-губернатор Краснодарського краю Микола Долуда.
- 2014. Кубанці та донці взяли участь в окупації Криму та Донбасу. (див. Російська інтервенція до Криму в 2014 р., Війна на сході України). Також багато хто з них брали участь у війні на Донбасі на стороні терористів «ДНР» і «ЛНР». Останнім часом російська влада використовує «козаків» для розгону мітингів. Зокрема, люди в шапках і з нагайками відзначилися під час мітингів у Москві 5 травня 2018 року, безкарно б'ючи беззбройних протестувальників. Разом із російськими військовими вони забезпечували силовий супровід «Російської весни» в Криму, чергуючи біля будівлі Ради міністрів у Сімферополі, на блокпостах «Перекоп» і «Турецький вал». Також кубанці (правда, в меншій мірі, ніж підрозділи Союзу козаків Області Війська Донського на чолі з отаманом Миколою Козіцин) брали участь у бойових діях у Донбасі.
- Жовтень 2018. Кубанські козаки заявили що можуть приїхати в Київ якщо патріарх Варфоломій надасть автокефалію УПЦ: «якщо Лавру займуть розкольники. Російські люди, православні, не дадуть цього здійснитися! Якщо не вийдемо ми, лаврські святі вийдуть із печер і зупинять це блюзнірство. Ми як паломники поїдемо до Києва, поїдемо захищати православні святині. Повірте, розкольникам буде непереливки» — сказав один із отаманів війська Донського.
Населення
Козаки в 1916 становили 43 % населення Кубанської області (1,37 млн чоловік), становлячи найбільшу етнічну групу. Велика частина орної землі належала козакам. Козаки протиставляли себе некозацькій частині населення. Ставлення до іногородніх («гамселів»), мугирів було зарозуміло-зневажливим. Під той час налічувалися 262 станиці і 246 хуторів. Основну частину їх населення становили козаки. Іногородні переважно проживали в містах, селах.
Досить високим для початку XX століття був у кубанських козаків рівень письменності — понад 50 %. Перші школи з'явилися в козаків Кубані наприкінці XVIII століття.
Отамани наказні та військові Кубанського війська
У Російській імперії від 1827 року отаманом усіх козацьких військ країни вважався спадкоємець престолу з династії Романових, а справжній керівник над козацькою громадою мав титул наказного отамана, тобто «призначеного імператорським наказом». Таке становище над козаками зберігалося аж до революції 1917 року. На посаду кубанського наказного отамана імператорський уряд намагався не призначати представників місцевої української громади, хоча українські козаки-чорноморці складали ядро Кубанського війська. З 10 перших наказних отаманів був тільки один українець, виходець із дворянської родини Полтавської губернії Яків Малама. Лише деяка лібералізація режиму в імперії внаслідок революції 1905 року вперше дозволила зайняти посаду наказного отамана місцевому кубанському козаку-українцю, Михайлу Бабичу. Він і став останнім за часів Російської імперії наказним отаманом Кубанського війська.
З поваленням імператорської влади 1917 року на Кубані було відновлено звання військового отамана, як то було в Чорноморському козацькому війську в 1797—1827 рр. Інститут військового отаманства зберігався на Кубані і в часи існування Кубанської Народної Республіки, але представники колишнього імператорського генералітету, які займали цю посаду в 1917—1920 рр., на жаль, виявлялися запеклими ворогами всього українського, і знаходилися у постійному протистоянні з українофільською владою КНР. І лише загроза загибелі козацької Кубані внаслідок інтервенції більшовиків змусила кубанських генералів згодитися на передачу отаманського уряду представнику українських кіл Кубані, прем'єру Кубанської Народної Республіки Василю Іванису. Але зорганізувати опір більшовикам на Кубані Іванису вже не вдалось.
Посада військового отамана зберігалася кубанськими козаками і на еміграції. 1990 року відновлено отаманський уряд і в Росії. Сучасна отаманська верхівка Кубані є цілком лояльною діючій президентській владі РФ. Збройні формування кубанських козаків брали активну участь у діях 2014 року в Криму і Донбасі на боці проросійських сепаратистів.
Наказні отамани
- Микола Євдокимов (1860—1861)
- Микола Іванов (1861—1863)
- Фелікс Сумароков-Ельстон (1863—1869)
- (1869—1873)
- Микола Кармалін (1873—1882)
- Сергій Шереметєв (1882—1884)
- Георгій Леонов (1884—1892)
- Яків Малама (1892—1904)
- Дмитро Одинцов (1904—1906)
- Микола Михайлов (1906—1908)
- Михайло Бабич (1908—1917)
Військові отамани
- Олександр Філімонов (1917—1919)
- Микола Успенський (1919—1920)
- Микола Букретов (1920—1920)
- Василь Іванис (1920—1920)
- В'ячеслав Науменко (1920—1958)
- Володимир Громов (1990—2008)
- Микола Долуда (2008 — 2020)
- Микола Перваков (т.в.о., 2020 - 2021)
- Олександр Власов (з 2021)
Привітання кубанських козаків
У козацьких хуторах або станицях було прийнято вітатися навіть із незнайомою людиною. Серед звичних привітань були «Здорово, козаки!», «Здорові бували, козаки!» або «Здоровенькі були, козаки!», що супроводжувалося зняттям шапки та поклоном. У відповідь звучало «Слава Богу». Згідно військового статуту в строю на привітання козаки відповідали «Здравия желаю, господин…!».
Окрім загальновживаних привітань, в деяких станицях використовувалось привітання «Слава Кубані!» з відповіддю «Героям слава!».
У романі «Ненаписанные воспоминания. Наш маленький Париж» (1986), дія якого відбувається в 1908 році, кубанські козаки використовують привітання «Слава героям, слава Кубані!».
у книзі «Охваченные членством» (2004 год) описує привітання «Слава Кубані!» та відповідь «Героям слава!» як звичні для кубанської станиці кінця 1990-х років.
Фраза «Слава Кубані!» з відгуком «Героям слава!» декілька разів згадувалась у газетах, як варіант козацького привітання. На території Краснодарського краю зафіксовано випадок розміщення привітання разом із гербом Кубанської області на банері зовнішньої реклами. Є випадки застосування привітання на святі у середній школі.
Культура
Кошиць Олександр Антонович український хоровий диригент, композитор, етнограф та письменник-мемуарист дав такий опис пісенної культури козаків-українців:
Узагалі ж співучість кубанських козаків, так прославлена в усій російській армії, була дійсно надзвичайна. Тут висловлювалась вся природна українська музикальність і старовинна хорова традиція. Які чудовні, вправні хорові співаки (не кажу вже про знамениті голоси), які музикальні! Треба було послухати отой контрапункт, що вони утворювали під час співу вільно, спокійно, як річ не тільки самозрозумілу, але й цілком природну. Треба було чути ту вражаючу поліфонію (багатоголосність), та поверх усієї маси отой неперервний, що ніколи двічі не повторюється, узор підголоска, неймовірно високого і легкого тенора… Або присвист у маршовій пісні! Аж дух захоплює, наче несе тебе якась непереможна сила в наступ або на батареї якоїсь фортеці, чи в кінну атаку на ворога! Тут можна було відчути силу пісні й уявити собі її виховуючу роль для мас! Це страшна сила… Бували й моменти іншого характеру, особливо при піснях історичних. Не знаю, може мені так здавалось, а може відгомін сумних історичних подій жив ще в колективній душі народній та якимсь містичним способом передавався співаками, але виконання історичних пісень набирало цілком іншого характеру, ніж в піснях військових та побутових. Якась урочистість, якась піднесеність відчувалась у голосах, якийсь особливий сум у співові. Я пильно стежив за обличчями співаків! Вони поступово змінювались — звичайне, буденне спливало з них, з тягом пісні вони робились сумними, поважними, іноді, (мені здавалось) схвильованими, у всякім разі зворушеними. Голоси чим далі ставали більш чулими й виразними. У них говорила загальна душа нашого народу для якої подія, що оспівувалася, не була мертва сторінка історії, а жива свіжа рана, що стікає живою кров'ю і болить правдивим, живим болем. З їх очей на мене дивився сум моєї батьківщини, історія оживала й дихала холодним минулим… Іноді мені ставало страшно… Я не перебільшую, бо кажу зараз про колективний «хоровий голос», звук якого має своє особливе обличчя — живе й виразне, коли люди, що творять його, відчувають те «щось», що не дається до наслідування, але що само собою утворюється, коли ідея опанує душею загалу. Кожного разу після таких духовних «подій» я сповнювався якогось духовного тремтіння, що не покидало мене дуже довго і давало мені настрій на цілі роки.
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 1 вересня 2015. Процитовано 31 липня 2015.
- Путин утвердил нового атамана Кубанского казачьего войска [ 19 лютого 2008 у Wayback Machine.] 16 февраля 2008
- «Кубанские казаки вернулись с боевого дежурства в Крыму и Севастополе», сайт «Девятый канал»[недоступне посилання з червня 2019] (рос.)
- Более 20 дней кубанские казаки охраняли правопорядок на улицах Крыма, «Вести» интернет-газета (рос.)
- «Кубанские казаки о ситуации на Украине», сайт «Бизнес Пресс» [ 8 серпня 2014 у Wayback Machine.] (рос.)
- . Судебно-юридическая газета (рос.). Архів оригіналу за 11 жовтня 2018. Процитовано 18 жовтня 2018.
- . Радио Свобода (рос.). Архів оригіналу за 18 жовтня 2018. Процитовано 18 жовтня 2018.
- Військовий отаман на еміграції.
- З 1990-го року отаман Всекубанського козацького війська, з 2000-го року Військовий отаман Кубанського козацького війська.
- П. З. Фролов Традиции и обычаи казаков [ 18 січня 2015 у Wayback Machine.]
- Экменчи А. Казачьи субботники на Всесвятском [ 18 жовтня 2014 у Wayback Machine.] // Вольная Кубань. — 2005. — 14 мая.
- Татьяна СОЛОВЬЕВА Возрождение. От казачьего класса — к казачьей школе. [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] // газета «Вольная Кубань», 25.08.2011
- Ненаписанные воспоминания. Наш маленький Париж [ 15 січня 2015 у Wayback Machine.]: Роман. — М.: Сов. писатель, 1987.
- глава Слава Кубани! из книги «Охваченные членством». М.:, 2004.
- . Архів оригіналу за 22 жовтня 2014. Процитовано 27 березня 2015.
- Кошиць О. Спогади / О. Кошиць. — Вінніпег: Б.в., 1948. — 260 с.
Джерела та література
- Білий Д. Д. Кубанське козацьке військо [ 11 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — С. 435. — .
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Кубанське козацьке військо |
- Малакуло А. Н. «Кубанское казачье войско в 1860—1914 г» 2003 г. (монография).
- на официальном сайте администрации Краснодарского края
- Кубанское казачество сегодня — на сайте администрации Краснодарского края
- Малакуло А. Н. (монография) [ 31 березня 2008 у Wayback Machine.]
- Военное мастерство кубанских казаков[недоступне посилання з липня 2019]
- Сайт кубанськой балачки — думки, тексти, дати [ 21 листопада 2019 у Wayback Machine.]
- Вадим Задунайський.
- Бигдай А. Д. Песни кубанских казаков / А. Д. Бигдай. — Краснодар: Кн. изд-во,1992. — Т. 1. — (Песни черноморских казаков). — 127 с.
- Супрун — Яремко Н. Українці Кубані та їхні пісні. / Н. Супрун-Яремко. — Київ: Музична Україна, 2005. — 771 с.
- Білий Д. Д. Малиновий Клин. Нариси з історії українців Кубані. Київ: Товариство «Україна», 1994, 120 с.; ISBN відсутній. (Електронна версія — [1] [ 4 липня 2018 у Wayback Machine.].)
- Білий Д. Д. Національно-культурний розвиток українців Кубані у 1921—1933 рр.
- Білий Д. Д. Українці Кубані в 1792—1921 роках. Еволюція соціальних ідентичностей [Архівовано 25 липня 2021 у Wayback Machine.]. Донецьк: Східний видавничий дім, 2009, 544 с. .
Посилання
- Кубанське козацьке військо [ 17 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2001. — Т. 3 : К — М. — 792 с. — .
Чому Кубань — це Україна. Кубанські козаки, русифікація та репресії на Кубані на YouTube — відео
Кубанські козаки. А вже літ двісті... на YouTube — документальний фільм Валентина Сперкача і Сергія Лисецького.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kubanske kozacke vijsko chastina kozactva na sluzhbi Rosijskoyi imperiyi Naselyala teritoriyi suchasnogo Krasnodarskogo krayu zahidnoyi chastini Stavropolskogo krayu a takozh Respublik Adigeya i Karachayevo Cherkesiya Centr misto Katerinodar suchasnij Krasnodar Vijsko oficijno bulo utvorene v 1860 na osnovi Chornomorskogo kozackogo vijska i chastini Kavkazkogo linijnogo kozackogo vijska za pravlinnya rosijskogo imperatora Oleksandra II Perehid na Kuban Chastina monumentu Antonu Golovatomu v Odesi Vijsko upravlyalosya nakaznimi otamanami sho priznachalisya imperatorom Kubanska oblast bula rozdilena na 7 viddiliv na choli yakih stoyali otamani sho priznachayutsya nakaznim otamanom Na choli stanic i hutoriv stoyali viborni otamani sho zatverdzhuvalisya otamanami viddiliv Z 2014 roku berut uchast v zahoplenni ta okupaciyi teritorij Ukrayini Istoriya Kubanskogo kozackogo vijskaKubanske kozacke vijsko istorichno sklalosya z dekilkoh riznih grup kozakiv Chornomorske kozacke vijsko Dokladnishe Chornomorske kozacke vijsko Do kincya XVIII stolittya pislya chislennih politichnih peremog Rosijskoyi imperiyi dokorinno zminilisya prioriteti rozvitku pivdennoyi Ukrayini sho vhodila u toj chas do skladu Rosijskoyi imperiyi i kozakiv sho prozhivali u Zaporizkoyi Sichi Za Kyuchuk Kajnardzhijskim dogovorom 1774 Rosiya distala vihid do Chornogo morya ta Krim Na zahodi poslablena Rich Pospolita bula na mezhi rozpadu Takim chinom podalsha neobhidnist u prisutnosti kozakiv na svoyij istorichnij batkivshini zadlya ohoroni pivdennih rosijskih rubezhiv vidpala Vodnochas yihnij tradicijnij trib zhittya chasto prizvodiv do konfliktiv iz rosijskoyu vladoyu Pislya neodnorazovih pogromiv serbskih poselenciv a takozh u zv yazku z pidtrimkoyu kozakami Pugachovskogo povstannya imperatricya Katerina II nakazala znishiti Zaporizku Sich Za nakazom Grigoriya Potomkina pro vtihomirennya zaporozkih kozakiv rosijski vijska na choli iz generalom Petrom Tekeli zrujnuvali Sich u chervni 1775 roku Pislya togo prote yak blizko p yati tisyach kozakiv pereselilisya u girlo Dunayu zapochatkuvavshi Zadunajsku Sich pid protektoratom osmanskogo sultana Abdula Gamida I bulo zrobleno kilka sprob integruvati dvanadcyat tisyach kozakiv sho zalishilisya v rosijsku armiyu i suspilstvo majbutnoyi Novorosiyi prote kozaki ne bazhali pidkoryatisya vimogam suvoroyi disciplini Vodnochas Osmanska imperiya nabuvshi dodatkovih sil v osobi dunajskih kozakiv zagrozhuvala novoyu vijnoyu 1783 roku z kolishnih zaporozhciv za pidtrimki Grigoriya Potomkina bulo sformovano Vijsko virnih zaporozhciv ta Chornomorska kozacka flotiliya Rosijsko turecka vijna 1787 1792 zavershilasya virishalnoyu dlya Rosiyi peremogoyu pri comu vnesok kozakiv buv istotnij U rezultati Yasskogo miru Rosiya teritorialno zmicnila svij vpliv na pivdennih kordonah Novij prioritet buv pidstavoyu vigranoyi zemli i potreba v kozakah povnistyu vidpala 1784 roku do skladu Rosiyi uvijshla Kuban yaka bula strategichno vazhliva dlya rozshirennya Rosiyi na Kavkaz ale urazliva vnaslidok prisutnosti cherkesiv 1792 roku Katerina II zaproponuvala vijskovomu otamanovi Antonu Golovatomu pereseliti svoye vijsko perejmenovane u Chornomorske 1791 roku na novij kordon Tak do 1793 roku chornomorci u skladi 40 kureniv blizko 25 tisyach cholovik pereselilisya v rezultati kilkoh pohodiv Golovnim zavdannyam novogo vijska stali stvorennya oboronnoyi liniyi vzdovzh usiyeyi oblasti i rozvitok narodnogo gospodarstva na novih terenah Ne zvazhayuchi na te sho nove vijsko bulo znachno perevlashtovane za standartami inshih Kozackih vijsk Rosijskoyi Imperiyi Chornomorci zmogli zberegti v novih umovah bagato tradicij Zaporozkoyi Sichi napriklad vilne obrannya j odnostrij Spochatku teritoriya do 1830 h rr obmezhuvalasya vid Tamani vzdovzh usogo pravoberezhzhya Kubani do richki Laba Uzhe v 1860 roci vijsko nalichuvalo 200 tisyach kozakiv i vistavlyalo 12 kinnih polkiv 9 pishih plastunskih bataljoniv 4 batareyi i 2 gvardijskih eskadroni Pereselenci z Ukrayini stanovili bilshu chastinu kozactva v Yejskomu Katerinodarskomu i Temryukskomu viddilah Kubanskoyi oblasti Do 1920 h rokiv XX stolittya koli navchannya v shkolah bulo perevedene na rosijsku govorili ukrayinskoyu shidnomu poltavskomu dialekti Dosi v usnij movi najpache v stanicyah zberigayetsya bagato ukrayinizmiv tak zvana balachka Linijni kozaki Dokladnishe Kavkazke linijne kozacke vijsko Linijci ce nashadki donskih kozakiv hoperskih kozakiv pereselenih na Kuban Pislya likvidaciyi Kavkazkogo linijnogo vijska linijni kozaki buli rozdileni mizh Terskim ta Kubanskim kozackimi vijskami Naselyali shidnu chastinu Kubanskoyi oblasti Kavkazkij Labinskij Majkopskij i Batalpashinskij viddili Na vidminu vid ukrayinomovnih chornomorciv linijci rozmovlyali rosijskoyu movoyu Pripisni kozaki U pershij polovini XIX stolittya na Kuban pereselyalisya derzhavni selyani i vidstavni soldati sho zarahovuvalis u kozaki Inodi voni selilisya u vzhe nayavnih stanicyah inodi utvoryuvali novi OrganizaciyaKubanski kozaki buli vilnim voyenizovanoyu silskogospodarskoyu lyudnistyu Na choli Kubanskogo kozackogo vijska stoyav nakaznij otaman rivnochasno nachalnik Kubanskoyi oblasti yakij u vijskovomu vidnoshenni koristuvavsya pravami nachalnika diviziyi a v civilnomu pravami gubernatora Vin priznachav otamaniv viddiliv yakim pidkoryalisya viborni otamani stanic i hutoriv Najvishim organom stanichnoyi vladi buv stanichnij shid yakij obirav otamana i pravlinnya skladalosya z otamana i dvoh vibranih suddiv z 1870 otaman suddi pomichnik otamana pisar skarbnik Stanichni suspilstva vikonuvali rizni obov yazki vijskovu zagalni po poshuku zmist poshtovih stancij remont dorig i mostiv tosho stanichni utrimannya letyuchoyi poshti suprovid areshtantiv karaulna sluzhba tosho U 1890 vstanovlenij den vijskovogo svyata 30 serpnya Z 1891 kozaki obirali dodatkovih suddiv yaki buli kasacijnoyu instanciyeyu na rishennya stanichnih sudiv IstoriyaU skladi imperiyi Naselennya Kubanskoyi oblasti za ridnoyu movoyu 1897 1792 Pershi zaporozki kozaki yaki buli perejmenovani v 1791 roci v chornomorskih kozakiv pribuvayut na Taman 1793 Zakladeno misto Katerinodar 1796 Dva polki bulo napravleno v perskij pohid vnaslidok chogo z golodu i hvorob vtratili polovinu svogo skladu Ce viklikalo v 1797 roci tak zvanij perskij bunt chornomorciv sho povernulisya na Kuban 1812 u Franko rosijskij vijni 1812 roku brali uchast 9 j pishij polk 1 j zbirnij kinnij polk i Lejb gvardiyi Chornomorska kozacka sotnya 1815 vidpravleni 4 kinnih Chornomorskih polki polkovnikiv Dubonosova Bursaka Porohni i Goluba v zakordonnij pohid ale dosyagli lishe kordoniv Polshi 1828 Shturm kozakami osmanskoyi forteci Anapa 1853 1856 V chas Krimskoyi vijni chornomorski kozaki uspishno vidbivali vilazki anglo francuzkih desantiv bilya beregiv Tamani a 2 j i 8 j plastunski pishi bataljoni vzyali uchast v oboroni Sevastopolya 1860 Sklad vijska 22 kinni polki 3 eskadroni 13 pishih bataljoniv i 5 batarej 1865 Kubanskomu kozackomu vijsku podarovanij Georgiyivskij prapor za Kavkazku vijnu a ryadu polkiv Georgiyivski prapori 11 tu i 17 tu za vidminnist u Turecku vijnu i v spravah proti gorciv v 1828 1829 rokah i pri pidkorenni Zahidnogo Kavkazu v 1864 1873 Zagin kubanskih kozakiv brav uchast u Hivinskomu pohodi do Serednoyi Aziyi 1877 1878 Kozaki bilisya u vijni z Osmanskoyu imperiyeyu voyuvali v Bolgariyi Osoblivo vidznachilisya kozaki pri oboroni Shipki v Bayazeti uzyatti Karsu i v diyah proti osmaniv v Abhaziyi Za ce ryad kozackih chastin buli nagorodzheni Georgiyivskimi shtandartami 1881 Tri polki kubanskih kozakiv brali uchast u vzyatti turkmenskoyi forteci 1904 1905 Kubanski kozaki brali uchast u rosijsko yaponskij vijni U travni 1905 roku kozaki pid komanduvannyam generala P I Mishenka v hodi kinnogo rejdu uzyali v polon 800 yaponskih soldativ i znishili artilerijskij sklad suprotivnika Vid pershoyi do drugoyi svitovoyi vijni Prapor Kubanskoyi narodnoyi respubliki 1914 Chiselnist vijska 11 kinnih polkiv i 1 divizion 2 5 gvardijskih soten 6 plastunskih bataljoniv 5 batarej 12 komand i 1 sotnya miliciyi vsogo do 19 tis osib Persha svitova vijna Kubanske kozacke vijsko vistavilo 37 kinnih polkiv i 1 divizion 2 5 gvardijski sotni 22 plastunski bataljoni 6 batarej 49 riznih soten i 6 pivsoten 12 komand zagalom blizko 90 tis osib 1917 1920 Velika chastina kozakiv na choli z Kubanskoyu Radoyu pidtrimala ideyu nezalezhnosti Kubani a takozh Dobrovolchu armiyu generala Antona Ivanovicha Denikina 1918 Kerivnictvo kozakiv pidtrimalo ideyu pro ob yednannya Kubani z Ukrayinskoyu Derzhavoyu getmana Skoropadskogo na pravah federaciyi Do Kiyeva tut zhe buli vidpravleni posli ale ob yednannyu ne priznacheno bulo zbutisya oskilki Katerinodar buv zajnyatij Chervonoyu Armiyeyu a cherez deyakij chas vlada Skoropadskogo vpala pid natiskom vijsk Direktoriyi 1918 1920 28 sichnya 1918 roku Kubanskoyu Radoyu na zemlyah sho nazivalisya Kubanskoyu oblastyu bula progoloshena nezalezhna Kubanska Narodna Respublika zi stoliceyu v Katerinodari sho proisnuvala do 1920 roku 1920 Respublika i Vijsko skasovani 1920 1932 roki Represiyi i rozkurkulennya 1920 1925 proti bilshovikiv diyut okremi zagoni povstanciv vidomi pid zagalnoyu nazvoyu Kubanskoyi povstanchoyi armiyi Vidomimi diyachami buli M Pilyuk V Ryabokin ta in 1932 1933 Golodomor masovi viselennya div Chorni doshki i denacionalizaciya a takozh pereselennya z pivnichnih rajoniv Rosiyi zminili nacionalnij sklad naselennya krayu Pislya 1933 go Represivni zahodi do Kozactva chastkovo skasovano vidnovlennya Kubanskogo Kozackogo Horu formuvannya Kozackih chastin u Chervonij Armiyi U chas Drugoyi svitovoyi vijni kubanski kozacki chastini voyuvali yak v RSChA tak i na boci nimciv Na Kubani diyut okremi zagoni UPA yaki na znak spadkoyemstva z povstanskim ruhom 1921 1925 rr vzyali sobi nazvu Kozacha povstanska armiya U kinci 1940 h rr na ekrani vijshov hudozhnij film Kubanski kozaki de zhittya kozakiv vistavlene v prikrashenomu viglyadi Kubanske kozache vijsko v emigraciyi formuye svoyi organi drukuye presu ta knizhki Trimayetsya okremo yak vid ukrayinskogo nacionalnogo ruhu tak i vid rosijskogo imperskogo hocha chastishe spivpracyuye z ostannim Pislya rozpadu SRSR Samoprogolosheni respubliki pochatku 1990 h rokiv na Kavkazi Pid chas Perebudovi rozpochalosya vidrodzhennya kubanskogo kozactva Vlitku voseni 1991 roku na kolishnij teritoriyi Kubanskoyi Narodnoyi Respubliki bulo progolosheno dekilka kozackih respublik Armavirska Zelenchucko Urupska ta Batalpashinska prichomu ostanni dvi ob yednalisya u Kozacku Verhnyu Kuban Z nih faktichnu vladu mala tilki Zelenchucko Urupska kozacka respublika yaka proisnuvala pivroku Pidstavoyu dlya progoloshennya respublik u Karachayevo Cherkesiyi stav referendum provedenij kozackimi aktivistami vlitku 1991 roku 64 8 uchasnikiv yakogo vislovilisya za stvorennya avtonomiyi Na pochatku 1990 h rr utvorene kozakami Kubanske Kozacke vijsko na choli z Otamanom progolosilo sebe nastupnikom istorichnogo Vijska Nove vijsko sebe bralo uchast v Abhazkomu konflikti na boci Rosiyi uvirvavshis pershimi do Suhumi v 1993 roci U nashi dni VKO Kubanske Kozacke vijsko maye reyestr u blizko 30 tisyach bijciv 2007 Novim Otamanom organizaciyi za iniciativoyu gubernatora Oleksandra Tkacheva obranij vice gubernator Krasnodarskogo krayu Mikola Doluda 2014 Kubanci ta donci vzyali uchast v okupaciyi Krimu ta Donbasu div Rosijska intervenciya do Krimu v 2014 r Vijna na shodi Ukrayini Takozh bagato hto z nih brali uchast u vijni na Donbasi na storoni teroristiv DNR i LNR Ostannim chasom rosijska vlada vikoristovuye kozakiv dlya rozgonu mitingiv Zokrema lyudi v shapkah i z nagajkami vidznachilisya pid chas mitingiv u Moskvi 5 travnya 2018 roku bezkarno b yuchi bezzbrojnih protestuvalnikiv Razom iz rosijskimi vijskovimi voni zabezpechuvali silovij suprovid Rosijskoyi vesni v Krimu cherguyuchi bilya budivli Radi ministriv u Simferopoli na blokpostah Perekop i Tureckij val Takozh kubanci pravda v menshij miri nizh pidrozdili Soyuzu kozakiv Oblasti Vijska Donskogo na choli z otamanom Mikoloyu Kozicin brali uchast u bojovih diyah u Donbasi Zhovten 2018 Kubanski kozaki zayavili sho mozhut priyihati v Kiyiv yaksho patriarh Varfolomij nadast avtokefaliyu UPC yaksho Lavru zajmut rozkolniki Rosijski lyudi pravoslavni ne dadut cogo zdijsnitisya Yaksho ne vijdemo mi lavrski svyati vijdut iz pecher i zupinyat ce blyuznirstvo Mi yak palomniki poyidemo do Kiyeva poyidemo zahishati pravoslavni svyatini Povirte rozkolnikam bude neperelivki skazav odin iz otamaniv vijska Donskogo NaselennyaKozaki v 1916 stanovili 43 naselennya Kubanskoyi oblasti 1 37 mln cholovik stanovlyachi najbilshu etnichnu grupu Velika chastina ornoyi zemli nalezhala kozakam Kozaki protistavlyali sebe nekozackij chastini naselennya Stavlennya do inogorodnih gamseliv mugiriv bulo zarozumilo znevazhlivim Pid toj chas nalichuvalisya 262 stanici i 246 hutoriv Osnovnu chastinu yih naselennya stanovili kozaki Inogorodni perevazhno prozhivali v mistah selah Dosit visokim dlya pochatku XX stolittya buv u kubanskih kozakiv riven pismennosti ponad 50 Pershi shkoli z yavilisya v kozakiv Kubani naprikinci XVIII stolittya Otamani nakazni ta vijskovi Kubanskogo vijskaU Rosijskij imperiyi vid 1827 roku otamanom usih kozackih vijsk krayini vvazhavsya spadkoyemec prestolu z dinastiyi Romanovih a spravzhnij kerivnik nad kozackoyu gromadoyu mav titul nakaznogo otamana tobto priznachenogo imperatorskim nakazom Take stanovishe nad kozakami zberigalosya azh do revolyuciyi 1917 roku Na posadu kubanskogo nakaznogo otamana imperatorskij uryad namagavsya ne priznachati predstavnikiv miscevoyi ukrayinskoyi gromadi hocha ukrayinski kozaki chornomorci skladali yadro Kubanskogo vijska Z 10 pershih nakaznih otamaniv buv tilki odin ukrayinec vihodec iz dvoryanskoyi rodini Poltavskoyi guberniyi Yakiv Malama Lishe deyaka liberalizaciya rezhimu v imperiyi vnaslidok revolyuciyi 1905 roku vpershe dozvolila zajnyati posadu nakaznogo otamana miscevomu kubanskomu kozaku ukrayincyu Mihajlu Babichu Vin i stav ostannim za chasiv Rosijskoyi imperiyi nakaznim otamanom Kubanskogo vijska Z povalennyam imperatorskoyi vladi 1917 roku na Kubani bulo vidnovleno zvannya vijskovogo otamana yak to bulo v Chornomorskomu kozackomu vijsku v 1797 1827 rr Institut vijskovogo otamanstva zberigavsya na Kubani i v chasi isnuvannya Kubanskoyi Narodnoyi Respubliki ale predstavniki kolishnogo imperatorskogo generalitetu yaki zajmali cyu posadu v 1917 1920 rr na zhal viyavlyalisya zapeklimi vorogami vsogo ukrayinskogo i znahodilisya u postijnomu protistoyanni z ukrayinofilskoyu vladoyu KNR I lishe zagroza zagibeli kozackoyi Kubani vnaslidok intervenciyi bilshovikiv zmusila kubanskih generaliv zgoditisya na peredachu otamanskogo uryadu predstavniku ukrayinskih kil Kubani prem yeru Kubanskoyi Narodnoyi Respubliki Vasilyu Ivanisu Ale zorganizuvati opir bilshovikam na Kubani Ivanisu vzhe ne vdalos Posada vijskovogo otamana zberigalasya kubanskimi kozakami i na emigraciyi 1990 roku vidnovleno otamanskij uryad i v Rosiyi Suchasna otamanska verhivka Kubani ye cilkom loyalnoyu diyuchij prezidentskij vladi RF Zbrojni formuvannya kubanskih kozakiv brali aktivnu uchast u diyah 2014 roku v Krimu i Donbasi na boci prorosijskih separatistiv Nakazni otamani Mikola Yevdokimov 1860 1861 Mikola Ivanov 1861 1863 Feliks Sumarokov Elston 1863 1869 1869 1873 Mikola Karmalin 1873 1882 Sergij Sheremetyev 1882 1884 Georgij Leonov 1884 1892 Yakiv Malama 1892 1904 Dmitro Odincov 1904 1906 Mikola Mihajlov 1906 1908 Mihajlo Babich 1908 1917 Vijskovi otamani Oleksandr Filimonov 1917 1919 Mikola Uspenskij 1919 1920 Mikola Bukretov 1920 1920 Vasil Ivanis 1920 1920 V yacheslav Naumenko 1920 1958 Volodimir Gromov 1990 2008 Mikola Doluda 2008 2020 Mikola Pervakov t v o 2020 2021 Oleksandr Vlasov z 2021 Privitannya kubanskih kozakivU kozackih hutorah abo stanicyah bulo prijnyato vitatisya navit iz neznajomoyu lyudinoyu Sered zvichnih privitan buli Zdorovo kozaki Zdorovi buvali kozaki abo Zdorovenki buli kozaki sho suprovodzhuvalosya znyattyam shapki ta poklonom U vidpovid zvuchalo Slava Bogu Zgidno vijskovogo statutu v stroyu na privitannya kozaki vidpovidali Zdraviya zhelayu gospodin Okrim zagalnovzhivanih privitan v deyakih stanicyah vikoristovuvalos privitannya Slava Kubani z vidpoviddyu Geroyam slava U romani Nenapisannye vospominaniya Nash malenkij Parizh 1986 diya yakogo vidbuvayetsya v 1908 roci kubanski kozaki vikoristovuyut privitannya Slava geroyam slava Kubani u knizi Ohvachennye chlenstvom 2004 god opisuye privitannya Slava Kubani ta vidpovid Geroyam slava yak zvichni dlya kubanskoyi stanici kincya 1990 h rokiv Fraza Slava Kubani z vidgukom Geroyam slava dekilka raziv zgaduvalas u gazetah yak variant kozackogo privitannya Na teritoriyi Krasnodarskogo krayu zafiksovano vipadok rozmishennya privitannya razom iz gerbom Kubanskoyi oblasti na baneri zovnishnoyi reklami Ye vipadki zastosuvannya privitannya na svyati u serednij shkoli KulturaKoshic Oleksandr Antonovich ukrayinskij horovij dirigent kompozitor etnograf ta pismennik memuarist dav takij opis pisennoyi kulturi kozakiv ukrayinciv Uzagali zh spivuchist kubanskih kozakiv tak proslavlena v usij rosijskij armiyi bula dijsno nadzvichajna Tut vislovlyuvalas vsya prirodna ukrayinska muzikalnist i starovinna horova tradiciya Yaki chudovni vpravni horovi spivaki ne kazhu vzhe pro znameniti golosi yaki muzikalni Treba bulo posluhati otoj kontrapunkt sho voni utvoryuvali pid chas spivu vilno spokijno yak rich ne tilki samozrozumilu ale j cilkom prirodnu Treba bulo chuti tu vrazhayuchu polifoniyu bagatogolosnist ta poverh usiyeyi masi otoj neperervnij sho nikoli dvichi ne povtoryuyetsya uzor pidgoloska nejmovirno visokogo i legkogo tenora Abo prisvist u marshovij pisni Azh duh zahoplyuye nache nese tebe yakas neperemozhna sila v nastup abo na batareyi yakoyis forteci chi v kinnu ataku na voroga Tut mozhna bulo vidchuti silu pisni j uyaviti sobi yiyi vihovuyuchu rol dlya mas Ce strashna sila Buvali j momenti inshogo harakteru osoblivo pri pisnyah istorichnih Ne znayu mozhe meni tak zdavalos a mozhe vidgomin sumnih istorichnih podij zhiv she v kolektivnij dushi narodnij ta yakims mistichnim sposobom peredavavsya spivakami ale vikonannya istorichnih pisen nabiralo cilkom inshogo harakteru nizh v pisnyah vijskovih ta pobutovih Yakas urochistist yakas pidnesenist vidchuvalas u golosah yakijs osoblivij sum u spivovi Ya pilno stezhiv za oblichchyami spivakiv Voni postupovo zminyuvalis zvichajne budenne splivalo z nih z tyagom pisni voni robilis sumnimi povazhnimi inodi meni zdavalos shvilovanimi u vsyakim razi zvorushenimi Golosi chim dali stavali bilsh chulimi j viraznimi U nih govorila zagalna dusha nashogo narodu dlya yakoyi podiya sho ospivuvalasya ne bula mertva storinka istoriyi a zhiva svizha rana sho stikaye zhivoyu krov yu i bolit pravdivim zhivim bolem Z yih ochej na mene divivsya sum moyeyi batkivshini istoriya ozhivala j dihala holodnim minulim Inodi meni stavalo strashno Ya ne perebilshuyu bo kazhu zaraz pro kolektivnij horovij golos zvuk yakogo maye svoye osoblive oblichchya zhive j virazne koli lyudi sho tvoryat jogo vidchuvayut te shos sho ne dayetsya do nasliduvannya ale sho samo soboyu utvoryuyetsya koli ideya opanuye dusheyu zagalu Kozhnogo razu pislya takih duhovnih podij ya spovnyuvavsya yakogos duhovnogo tremtinnya sho ne pokidalo mene duzhe dovgo i davalo meni nastrij na cili roki Div takozhGolodomor na Kubani Malinovij Klin Chornomorska kordonna liniya Kozachij nacionalizm Kubanska Narodna RespublikaPrimitki Arhiv originalu za 1 veresnya 2015 Procitovano 31 lipnya 2015 Putin utverdil novogo atamana Kubanskogo kazachego vojska 19 lyutogo 2008 u Wayback Machine 16 fevralya 2008 Kubanskie kazaki vernulis s boevogo dezhurstva v Krymu i Sevastopole sajt Devyatyj kanal nedostupne posilannya z chervnya 2019 ros Bolee 20 dnej kubanskie kazaki ohranyali pravoporyadok na ulicah Kryma Vesti internet gazeta ros Kubanskie kazaki o situacii na Ukraine sajt Biznes Press 8 serpnya 2014 u Wayback Machine ros Sudebno yuridicheskaya gazeta ros Arhiv originalu za 11 zhovtnya 2018 Procitovano 18 zhovtnya 2018 Radio Svoboda ros Arhiv originalu za 18 zhovtnya 2018 Procitovano 18 zhovtnya 2018 Vijskovij otaman na emigraciyi Z 1990 go roku otaman Vsekubanskogo kozackogo vijska z 2000 go roku Vijskovij otaman Kubanskogo kozackogo vijska P Z Frolov Tradicii i obychai kazakov 18 sichnya 2015 u Wayback Machine Ekmenchi A Kazachi subbotniki na Vsesvyatskom 18 zhovtnya 2014 u Wayback Machine Volnaya Kuban 2005 14 maya Tatyana SOLOVEVA Vozrozhdenie Ot kazachego klassa k kazachej shkole 4 bereznya 2016 u Wayback Machine gazeta Volnaya Kuban 25 08 2011 Nenapisannye vospominaniya Nash malenkij Parizh 15 sichnya 2015 u Wayback Machine Roman M Sov pisatel 1987 glava Slava Kubani iz knigi Ohvachennye chlenstvom M 2004 ISBN 5 9524 0911 3 Arhiv originalu za 22 zhovtnya 2014 Procitovano 27 bereznya 2015 Koshic O Spogadi O Koshic Vinnipeg B v 1948 260 s Dzherela ta literaturaBilij D D Kubanske kozacke vijsko 11 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu S 435 ISBN 978 966 00 0855 4 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Kubanske kozacke vijsko Malakulo A N Kubanskoe kazache vojsko v 1860 1914 g 2003 g monografiya na oficialnom sajte administracii Krasnodarskogo kraya Kubanskoe kazachestvo segodnya na sajte administracii Krasnodarskogo kraya Malakulo A N monografiya 31 bereznya 2008 u Wayback Machine Voennoe masterstvo kubanskih kazakov nedostupne posilannya z lipnya 2019 Sajt kubanskoj balachki dumki teksti dati 21 listopada 2019 u Wayback Machine Vadim Zadunajskij Bigdaj A D Pesni kubanskih kazakov A D Bigdaj Krasnodar Kn izd vo 1992 T 1 Pesni chernomorskih kazakov 127 s Suprun Yaremko N Ukrayinci Kubani ta yihni pisni N Suprun Yaremko Kiyiv Muzichna Ukrayina 2005 771 s Bilij D D Malinovij Klin Narisi z istoriyi ukrayinciv Kubani Kiyiv Tovaristvo Ukrayina 1994 120 s ISBN vidsutnij Elektronna versiya 1 4 lipnya 2018 u Wayback Machine Bilij D D Nacionalno kulturnij rozvitok ukrayinciv Kubani u 1921 1933 rr Bilij D D Ukrayinci Kubani v 1792 1921 rokah Evolyuciya socialnih identichnostej Arhivovano 25 lipnya 2021 u Wayback Machine Doneck Shidnij vidavnichij dim 2009 544 s ISBN 978 966 317 043 5 PosilannyaKubanske kozacke vijsko 17 listopada 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2001 T 3 K M 792 s ISBN 966 7492 03 6 Chomu Kuban ce Ukrayina Kubanski kozaki rusifikaciya ta represiyi na Kubani na YouTube video Kubanski kozaki A vzhe lit dvisti na YouTube dokumentalnij film Valentina Sperkacha i Sergiya Liseckogo