Голодомо́р на Куба́ні — штучно створений масовий голод у сільських районах Кубані й Північного Кавказу з метою зменшення населення, більшість якого становили на той час в регіоні етнічні українці. Проводився у складі заходів з геноциду й етноциду українців. Був складовою організованого керівництвом Радянського Союзу Голодомору на українських етнічних землях СРСР.
Голодомор на Кубані | |
---|---|
Частина Голодоморів в Україні | |
![]() 90-75% 75-50% 50-25% 25-10% 10-5% 5-2% | |
Місце атаки | |
Мета атаки | Геноцид |
Дата | 1920-ті і 1930-ті |
Спосіб атаки | голод |
Загиблі | +62 тис (офіційна радянська версія) |
Організатори |
Ця стаття містить , але походження окремих тверджень через брак . (квітень 2024) |
За даними Всесоюзного перепису 1926—1937 років, сільське населення на Північному Кавказі скоротилося на 24 %. На Кубані тільки за період з листопада 1932 р. по весну 1933 р. число задокументованих жертв голоду склало 62 тис. чоловік. На думку інших істориків, реальна цифра загиблих у рази більша.
Голод супроводжувався терором, тотальним винищенням козаків і селян, засланнями до Сибіру, політикою переселення, денаціоналізації і боротьби з проявами української і козацької свідомості. За масштабами жертв Кубанський Голодомор не поступається голоду на території тодішньої УСРР, а його наслідки стали катастрофічними для села, козацтва і української національно-культурної традиції в регіонах Північного Кавказу.
Передумови
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll3TDAxaGNGOXZabDlWYTNKaGFXNWxYMlp2Y2w5UVlYSnBjMTlRWldGalpWOURiMjVtWlhKbGJtTmxMbXB3Wnk4eU56QndlQzFOWVhCZmIyWmZWV3R5WVdsdVpWOW1iM0pmVUdGeWFYTmZVR1ZoWTJWZlEyOXVabVZ5Wlc1alpTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
20-ті роки минули на Кубані в умовах жорстокої повстанської боротьби кубанських козаків, які нещодавно мали свою незалежність у Кубанській Народній Республіці і втратили її у боротьбі з більшовиками. Радянській владі було важко контролювати волелюбних козаків, що їх повстанські частини нараховували іноді декілька тисяч осіб. Уже в лютому 1920 р. Всеросійська надзвичайна комісія видала постанову по Кубані, згідно з якою влада застосовувала для боротьби з повстанцями нелюдські заходи — розстріли, знищення родичів повстанців, переселення їхніх дітей до центральної Росії. Одним із пунктів зазначалося — «за кожного вбитого радянського діяча платитися сотнею мешканців сіл і станиць». Наступ на національну інтелігенцію і міцних сільських господарів розпочався майже одночасно в Україні і на Кубані. У 1926 р. на Північному Кавказі проживало 3 107 000 українців, із них 1 412 276 — лише на Кубані. Існувало багато українських шкіл, які перебували під юрисдикцією Скрипника як тодішнього наркома освіти. У Краснодарі працював український педагогічний інститут, у станиці Полтавській — педагогічний технікум.
У грудні 1929 р., під час загальної культурної чистки в Україні, заарештували деяких науковців кубансько-українського походження. Наприкінці 20-х років була сфабрикована справа «Союзу Кубані й України», у зв'язку з якою по Україні і Кубані прокотилася хвиля арештів українських викладачів і студентів, безпідставно звинувачуваних у «буржуазному націоналізмі».
Але головним ударом по інтелігенції була так звана справа Спілки визволення України (СВУ). Ще у квітні 1929 р. видатні українські вчені і письменники були звинувачені у підготовці збройного повстання, в утворенні підпільної контрреволюційної організації СВУ. У липні в Україні у зв'язку із справою СВУ почалися масові арешти, а в грудні вони прокотилися і по Кубані. З 9 березня до 20 квітня 1930 р. в Харкові відбувався процес над звинуваченими, а арешти і ув'язнення ще довго продовжувалися на Кубані і в Україні.
У 1930 р. закінчилася перша стадія примусової колективізації. Небажання селян працювати в колгоспах, постійні повстання в селах і станицях, різке зниження врожайності свідчили, що серед більшості сільського населення Кубані та України продовжується міцний опір намаганням побудувати колгоспну систему.
Селянам ніби й дозволялося залишати колгоспи, і за короткий час більшість селян Кубані та України це зробили. Однак тим, хто виходив із колгоспу, відібрану землю, і худобу не повертали. І працелюбні господарі з останніх сил намагалися відбудувати своє зруйноване господарство. Але відступ партійного керівництва від проведення суцільної колективізації був лише тимчасовим — почався другий етап наступу на незалежного селянина, наступ, який призвів до жахливих наслідків, У вересні 1930 р. на селян-одноосібників були покладені надзвичайно високі зернові податки. Якщо зважити, що цілий рік вони не мали змоги вільно господарювати на своїй землі, то можна зрозуміти: такі податки повністю розорювали одноосібників і практично перетворювали незалежних господарів у жебраків.
Знову покотилася безглузда хвиля розкуркулювання — сотні тисяч родин потяглися під вартою до Сибіру на голодну й холодну загибель. Решта селян знову опинилася в колгоспах. За короткий час колгоспи були перетворені на ідеальне знаряддя для вибивання у селян зерна. Селяни й козаки вже майже нічого не мали в особистій власності — всі харчі і збіжжя ретельно контролювали колгоспні керівники. Сталінський уряд нарешті здобув можливість у десятки разів збільшити вивіз хліба за кордон, за що мав отримати величезні кошти. Але доки фермери Канади топили збіжжя, щоб на нього остаточно не впала ціна у країнах Америки та Європи, куди постачався відібраний у селян хліб, серед українців починався вже голод.
Геноцид українців на Кубані
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt3TDFWcmNtRnBibVZmWm1GdGFXNWxYMjFoY0M1d2JtY3ZNamN3Y0hndFZXdHlZV2x1WlY5bVlXMXBibVZmYldGd0xuQnVadz09LnBuZw==.png)
Як і на території УРСР на Кубані проводилися політика, що призвела до голоду. Те, що він на Кубані був штучним і є геноцидом українського народу, свідчать і дані офіційного перепису населення. Згідно з дослідженням В. Ракачева, кандидата історичних наук, доцента кафедри соціології Кубанського державного університету, процеси колективізації, голод 1932—1933 років, репресії стали причиною серйозних змін у демографічній структурі. Унаслідок цих подій значно скоротилася кількість населення, особливо чоловічого. Проаналізувавши дані, автор дослідження звертає увагу на те, що хоча голод і неврожай спостерігалися тоді в багатьох областях СРСР, проте найбільше постраждали сільськогосподарські області України (окрім Донбасу), Саратівська, Куйбишевська області, АРСР німців Поволжя, а також Кубань. Дослідник І. Краваль вважає, що причиною такої ситуації є те, що саме в цих областях спостерігався найбільший спротив політиці розкуркулення і колективізації. Якщо б голод не був штучним, то, звичайно, всі області постраждали більш-менш однаково. Проте дані чисельності населення є яскравим свідченням того, що голод, розкуркулення і репресії спричинили більше наслідків в тих областях, де населення активно супротивилося політиці вищого керівництва СРСР на чолі з Й. Сталіним.
Відповідно до перепису населення 1926 року на Кубані проживало близько 1,5 млн українців, зокрема:
- в Кубанському окрузі їх проживало 916 тисяч, що становило 62 % всього населення;
- Ставропольському окрузі 246 тисяч українців (34 %),
- Чорноморському − 104 тисячі (38 %),
- Терському — 194 тисяч (30 %).
Згідно перепису населення Краснодарського краю 1958 року українців в краї проживало вже лише 137 604 чол. (3, 96 %). Себто за 32 роки з 1926 р. по 1959 рік, завдяки Голодоморові, депортаціям, чисельність українців на Кубані зменшилось на 1 млн. 362 396 осіб. Перепис населення, котрий було проведено 2010 року, засвідчив катастрофічне зменшення чисельності саме українців на цих землях, головною причиною якого став саме голод 1932—1933 років. Згідно з цим переписом, у Краснодарському краї зараз проживає лише 84 тисячі українців (1,6 %), а в Ставропольському — 30 тисяч (1,1 %). Разом це становить заледве 114 тисяч українців. Це майже в 15 разів (!) менше, ніж було в 1920-х роках. При це писало інтернет-видання Українська Кубань.
Так, згідно з дослідженнями Д. Білого, оскільки всі репресивні обставини — Голодомор, репресії, депортації — торкнулися в першу чергу українських районів, в яких українці складали від 30 % (Тихорецький район) до 87 % (Темрюцький район), а загалом у сільській місцевості, яка була найбільше охоплена Голодомором, українці становили 66,6 %, то й відсоток українців серед жертв досягав близько 70 %. За даними Р. Медвєдєва, з Кубані було депортовано населення 16 станиць загальною чисельністю 200 тис. осіб, при чому М. В. Палібін, що виселялись і колгоспники — середняки й бідняки. З огляду на це, стає зрозуміло, що наплив переселенців з центральних районів Росії на ці території був набагато більшим, ніж в Україні. Якщо до України в 1933 р. 329 ешелонами завезено 21,856 господарств російських колгоспників загальною чисельністю 117,149 чоловік, то на Кубань тільки упродовж 1931—1932 рр. прибуло понад 500 тис. переселенців з центральної Росії, значну частину яких складали демобілізовані червоноармійці. За даними С. Чорного від Голодомору на Кубані загинула приблизно половина місцевих українців.
Політика вищого керівництва СРСР, як свідчить історія, завжди була прорахованою, в ній майже не було місця випадковостям. Отже, виникає питання: як міг бути випадковим голод одночасно (!) на тих територіях, де основну частину населення складають саме українці, і на тих територіях, котрі завжди славилися своїми родючими землями і високими показниками врожайності? Відповідь: ніяк. Це був штучний голод, це був геноцид українського народу на всіх територіях його проживання.
Радянська влада досягла поставлених цілей
Наслідки цілеспрямованої політики Й. Сталіна відчуваються й сьогодні: в Україні менше, на Кубані більше. Якщо в 1925 році на Кубані працювало майже 150 україномовних шкіл, то зараз нема жодної; якщо у 1920-х роках у краї діяли видавництва, редакції, котрі випускали україномовні видання, то зараз на Кубані не випускається жодної газети чи журналу українською мовою; в краї немає українського радіо і телебачення.
Факт злочину
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5ak5DOVFiMngwWVhaZlMzSmZlbll1YW5Cbkx6TXdNSEI0TFZCdmJIUmhkbDlMY2w5NmRpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
7 серпня 1932 р. вийшов закон «Про охорону державної власності», згідно з яким вся колгоспна власність ставала державною. Пізніше цей закон отримав серед народу назву «закон про колоски», адже сотні тисяч селян були позбавлені волі, відправлені у сибірські табори або розстріляні тільки за те, що намагалися на колгоспному полі зібрати хоч трохи колосків для своїх голодних дітей. Додатково Верховному суду СРСР та прокуратурі Верховного суду СРСР, Народним Комісаріатам Юстиції союзних республік, головам крайових (обласних) судів, крайовим (обласним) прокурорам, головам і прокурорам лінійних судів, районним прокурорам, Голові ГПУ України, повноважним представникам ОГПУ, ДТООГПУ, начальникам оперсекторів була 16 вересня направлена таємна «Інструкція по застосуванню постанови ЦВК і РНК СРСР від 7 серпня 1932 р. про охорону майна державних підприємств, колгоспів і кооперації і зміцненню громадської (соціалістичної) власності».
Переважна більшість населення Кубані вже була поколективізованою. Найупертіших козаків-господарів розстріляли або відправили до Сибіру. Але ще мільйони селян України й Кубані продовжували чинити постійний опір колгоспній системі, не могли змиритися з тоталітарним устроєм, що утверджувався. Кубанські козаки, предки яких відстояли свою волю у кривавій боротьбі з польськими панами, царськими вельможами, генералами-диктаторами, не могли стати безправними гвинтиками у механізмі сталінської держави. Але тепер у цій нерівній жорстокій боротьбі Кубань була приречена. 23 липня 1932 р. вийшла постанова політбюро ЦК ВКП6 про хлібозаготівлю на липень. Збіжжя, яке повинні були здати Україна й Кубань, сягало фантастичної цифри. Враховуючи те, що весною 1932 р. Кубань охопив голод, що врожай значно знизився, ця постанова, в разі її виконання, приречувала населення Кубані й України на голодну смерть.
Так Сталін зі своїми помічниками свідомо раз і назавжди вирішував проблему з «непокірними» кубанськими козаками. Для виконання хлібозаготівлі на Кубань стягували війська, особливо каральні загони. По хатах місцеві активісти проводили повальні обшуки, під час яких забирали всі харчі, викачували абсолютно все до останньої зернини. За спробу зберегти хоч трохи продуктів, заарештовували або розстрілювали.
Безпосереднім керівником терору і розправи на Кубані був Лазар Каганович.
«З метою посилення хлібозаготівель відрядити… т. Кагановича на Північний Кавказ із групою в складі тт. Юркіна, Чернова», — зазначалося в постанові від 22 жовтня 1931 р. До цієї комісії ввійшли також А. Мікоян, Я. Гамарник, Г. Ягода, М. Шкірятов і О. Косарєв.
Ті, кубанці, яким пощастило пережити події 30-років, згадували про перебування Кагановича прислів'ям «Як Мамай пройшов». 2 листопада він провів у крайкомі партії збори, на яких був розроблений план виконання хлібозаготівель. Внаслідок цих зборів 4 листопада 1932 р. вийшла постанова, яка зобов'язувала владу «зломити саботаж хлібозаготівель куркульським контрреволюційним елементом, знищити опір частини сільських комуністів, що стали фактичними провідниками саботажу».
На Кубані запроваджувався воєнний стан. Вводилася система «чорних дощок». У кожній станиці висіла «чорна дошка» з реєстром станиць, які не виконували план хлібозаготівлі. Ці станиці опинялися у продовольчій блокаді. Повністю припинявся підвіз товарів у кооперативні і державні крамниці, а ті козаки, що дивом залишалися живими, виселялись до Сибіру. Так, на «чорну дошку» потрапили станиці Полтавська, Медведівська, Урупська, Уманська, Незамасовська, Темиргосовська, Ладожська, Новорождественська, Новодерев'янковська, Стародерев'янковська, Старокорсунська, Старощербинівська, Платирівська, Боковська і Мешковська. Таким чином, близько 30 районів Кубані — Невинномиський, Слов'янський, Брюховецький, Павловський, Усть-Лабінський, Кропоткінський, Новоолександрівський, Єйський, Краснодарський, Курганський, Кореновський, Отрадненський, Канівський, Тихорецький, Тимошевський, Новопокровський — були приречені на жахливу смерть. Голодомор супроводжувався терором — у згадані райони вводили каральні загони з ветеранів ОДПУ — латишів, мадярів, китайців, які поводили себе як завойовники на окупованій території. Тільки у станиці Тихорецькій було розстріляно за три дні близько 600 козаків. Населення багатьох станиць у повному складі вивозили до Сибіру. За різними даними, з Кубані тоді було депортовано від 50 до 200 тисяч жителів.
Тактика і стратегія творення Голодомору очевидна: приборкати українців, забрати хліб у кубанців, які розмовляють «українською мовою», застосувати режим соціальної резервації (чорні дошки). У 14-ти районах краю, судячи із стенограми наради з Л. Кагановичем, селянам бракувало хліба, відбувався падіж худоби, половина ріллі не була засіяна. Московські емісари, які приїхали разом із Л. Кагановичем, використовували терміни «Кубань», «Кубанські райони», також вимагали виконання хлібозаготівельних завдань, подолати «кронштадтські явища», тобто рух опору. Л. Каганович запропонував від «оборони перейти у наступ», припинити завезення товарів, застосувати «чорні дошки», виправдовував доцільність «великих жертв».
У станиці Старомінській висів плакат: «Здамо хліб і не потрапимо на чорну дошку». У жителів станиці були відібрані всі харчі. Навіть жменьки гороху були забрані. Карателі й активісти нишпорили по дахах хат, зазирали у водостічні труби. Штиряли ціпками городи, шукали, де закопане збіжжя. План заготівель станиця виконала, але селяни почали вимирати з голоду. Вимирали родинами.
Люди гинули тисячами. У звітах повідомлялося про численні випадки людоїдства. Директиви райкомів ВКП(б) вимагали постійного збільшення хлібозаготівель і вилучення збіжжя понад планом. Про дикість тогочасних подій свідчить такий факт: у станицях, де залишалися собаки, комуністи вимагали проведення додаткових перевірок: «Якщо собаки залишалися живими, значить саботажники ховають харчі…»
Кубанський Голодомор, за різними оцінками, точився до року 1934-го.
Спогади очевидців
Дослідник Кубані, український письменник і історик, автор праці «Малиновий клин» Дмитро Білий, батьки якого були вихідцями з Кубані, наводить такі спогади очевидців:
![]() | "Приповзаєш в сусідню хату, опухший від голоду, що-небудь попросиш поїсти, а там усі мертві. Старі на печі, дитя в колисці, хто де. Ховати було нікому. Закопували на цвинтарі сантиметрів на 20 в глибину. Копать нікому, люди слабі. Взимку заривали мертвих на цвинтарі прямо в сніг. Як ідеш повз цвинтар, зі снігу стирчать чорні ноги померлих від голоду. Ноги трупів гризли голодні собаки... Люди падали і помирали з голоду на ходу... Один козак упав від голоду — до нього хтось підбіг і закричав: "Води, води швидше!", — а чоловік помирав і ледь, ледь казав: "Хліба, хліба". Влада, станичні активісти в цей час мали твердий (закритого продрозподілення) пайок з білим хлібом, маслом і навіть шампанським". Ця розповідь типова для всіх станиць. | ![]() |
![]() | "Смертність така, що ховають не тільки без домовин (дощок нема), а просто викопана величезна яма, куди активісти і солдати звозять опухлих від голодної смерті і закопують — це в місті, а в станицях просто жах — там вмерлі лежать в хатах, поки смердюче повітря не приверне чиєїсь уваги. Хліба нема: в тих станицях, в яких є риба, люди сушать риб'ячі кістки, мелють їх, потім замішують з водою - роблять коржі - це замінює хліб. Ні кішок, ні собак вже давно немає — все це поїли... Стали зникати діти... їх ріжуть, роблять з них холодні котлети і продають, а топлений жир з них голодні купують... В колодязі знайшли кістки з людськими нігтями. В колишніх склепах знайдено засолене людське м'ясо... У нас тиф сипний, живемо без ліків..." | ![]() |
Голодомор як елемент терору
По станицях спалахували повстання, які жорстоко придушувалися. Найбільш непокірною виявилася станиця Полтавська, козаки якої завжди відрізнялися взаємодопомогою, високим рівнем культури і національною свідомістю. З нею влада розправилася найбільш жорстоко. Ще в 1922—1930 рр. з 5600 родин, що заселяли станицю, 300 було вислано, а 250 чоловік розстріляно. У 1930—1932 рр. багато козаків станиці заарештували у зв'язку зі справою СВУ. В грудні 1932 р. в станиці Полтавській доведені до відчаю люди підняли повстання. Тільки великі військові підрозділи після тривалих боїв придушили його.
Особливою постановою ЦК ВКП(б) та РНК СРСР «Про хлібозаготівлі в Україні, Північному Кавказі та Західних областях» від 14 грудня 1932 р. наказувалося:
![]() | "Враховуючи те, що в значній частині районів Кубані контрреволюційні елементи-кулаки, колишні офіцери, петлюрівці, прихильники Кубанської Ради та інші прийшли у колгоспи як голови або впливові члени правління, рахівники, комірники, бригадири у молотарці й т.і., зуміли проникнути у сільради, земоргани, кооперації.. ЦК ВКП(6) та РНК СРСР зобов'язують ЦК КП(б)у Північно-Кавказькому районі, РНК України і крайвиконком Північно-Кавказького краю рішуче викорінювати ці контрреволюційні елементи шляхом арештів, заслання до концтаборів на тривалий строк, не зупиняючись перед застосуванням вищої міри покарання до особливо злісних із них... Висилати в найкоротший строк до інших областей СРСР зі станиць... Із Полтавської, як найбільш контрреволюційної, - усіх мешканців за винятком дійсно відданих Радянській владі... і заселити цю станицю добросовісними колгоспниками-червоноармійцями, що працюють умовах малоземелля і на незручних землях в інших краях, передавши їм всі землі та озимі посіви, будови, інвентар та худобу виселених". | ![]() |
Та невеличка купка козаків, яким вдалося уникнути виселення, ще деякий час продовжувала збройну боротьбу, але була знищена. Станицю заселили вихідці з Росії, Білорусі і перейменували у Красноармійську. Така доля спіткала багато станиць. Станиця Уманська перейменована була на Ленінградську. Станиця Брюховецька до колективізації мала 20 тисяч люду, після голоду, повстань і виселення повністю спустіла. «Тільки деінде по хатах лежали мерлі від голоду люди». Роберт Конквест, англійський дослідник Голодомору, автор книги «Жнива Скорботи» наводить спогади військового-очевидця, який побачив Брюховецьку після придушеного повстання і голоду:
![]() | Як і в інших місцях, кілька місяців тому придушили спробу повстання й усіх уцілілих — чоловіків і жінок, дітей та інвалідів — депортували, за винятком якоїсь старої пари. На вулиці виріс бур'ян висотою з дерево, а зруйновані та покинуті хати ледь було видно. Він увійшов у дім : "За півхвилини, що я провів там, я побачив два людських трупи. Стара жінка сиділа на підлозі, і голова з сивим нечесаним волоссям упала їй на груди. Вона похилилася на ліжко, широко розставивши ноги. Її мертві руки схрещувалися на грудях. Вона вмерла саме так, віддавши Богові душу, і як хрестилася, так і застигла навіки. Чиясь жовта рука простяглася з ліжка і лежала на голові жінки. На ліжку виднілося тіло старого чоловіка в домотканій сорочці та штанях. Старі підошви ніг стирчали над краєм ліжка, і видно було, що ці ноги багато ходили по землі. Я не міг бачити обличчя чоловіка, воно було обернуте до стіни. З соромом мушу признатися, мені було справді страшно. Чомусь та рука, що лежала на голові старої, особливо вразила мене. Можливо, в останньому зусиллі старий опустив руку на голову своєї мертвої жінки, і так вони обоє й померли. Коли це сталося — тиждень тому чи два ?" Але все ж таки там була одна жива душа. Голий чоловік із довгим волоссям і бородою воював зі зграєю кішок під акацією за володіння мертвим голубом. Він збожеволів, але оповідач зміг поєднати в одне ціле його історію. Той був комуніст і голова місцевої сільради, але з початку колективізації розірвав свій партквиток і приєднався до повстанців. Їх у більшості розстріляли, але йому вдалося заховатися в малярійних болотах поблизу річки Кубані. Його жінка та діти були серед депортованих. Чоловікові якось удалося пережити зиму, а тоді він повернувся до свого старого дому — останній мешканець того, що колись було великим і заможним селищем... | ![]() |
Втрати
У книзі Конквеста знаходимо спогади очевидця:
![]() | "Інженер, що працював на Північно-Кавказькій залізниці, подає такий опис подій: "На початку 1933 р. від залізничної станції Кавказька кожного ранку в певний час перед світанком відходили два таємничих потяги в напрямі Мінеральних Вод та Ростова. Потяги були порожні, і кожен складався з 5-10 вантажних вагонів. Приблизно за дві-чотири години потяги поверталися, зупинялися на якийсь час на маленькій бічній станції, а тоді йшли далі запасною колією, що була тупиком і вела до колишньої каменярні. Поки потяги зупинялися на Кавказькій або на бічній колії, всі вагони були замкнені, але виглядали навантаженими і пильно охоронялися ДПУ. Спочатку ніхто не звертав уваги на таємничі потяги, включно зі мною. Я працював там тимчасово, оскільки був ще студентом Московського інституту транспорту. Але одного разу кондуктор Х., член партії, тихо покликав мене і повів до поїздів, сказавши : "Я хочу тобі показати, що є у вагонах". Він трохи відчинив двері одного з них, я зазирнув і майже знепритомнів через те, що там побачив. У вагоні було повно трупів, накиданих будь-як. Кондуктор пізніше розповів мені таку історію : "Начальник станції отримав таємний наказ від свого начальства виконати прохання місцевого та залізничного відділів ДПУ і мати напоготові кожного світанку два потяги з порожніми вантажними вагонами. Бригаду залізничників, що обслуговувала потяги, охороняли співробітники ДПУ. Потяги виходили, щоб зібрати трупи селян, яких доставляли до залізничних станцій із ближніх сіл. Трупи ховали на віддаленій ділянці за каменярнею. Всю зону охороняло ДПУ, і нікого зі сторонніх осіб близько не підпускали". | ![]() |
Про кількість людських жертв на Кубані можна лише здогадуватись. У станиці Лабінській від голоду з 24 тисяч жителів померло 14 тисяч козаків. А в станиці Старокорсунській з 14 тисяч населення залишилося менше тисячі. Роберт Конквест наводив враження англійських дипломатів від побаченого на Кубані у 1933 р.: «Елемент козацтва великою мірою знищений шляхом убивств і депортацій». Кубань — «напівспустошений край, який треба освоювати з самого початку».
Конквест пише про 1 мільйон загиблих від голоду на Північному Кавказі. Статистика стверджує, що в краю кількість смертей перевищила кількість народжень на 391 тис. осіб. Якби можна було б виділити Кубанський округ, то його показники були значно вищими і наблизилися до українських. Проте, розглядаючи загальну картину, кубанські показники «розчиняються» в показниках п'яти інших округів Північно-Кавказького краю. Нагадаємо, що за переписом населення СРСР 1926 року українців у селах Кубанського округу проживало 850 985 осіб, росіян — 384 462, вірмен — 6963.
Удар по українській культурі
А тим часом, у 1932—1933 рр. місцева преса (зокрема газета «Молот») вже рясніла звинуваченнями багатьох кубанських визначних осіб у «місцевому націоналізмі». На початку 1933 р. було арештовано чимало партійно-державних та культурних діячів, у тому числі майже всіх професорів українських навчальних закладів. Російська мова стала витісняти українську як мова навчання. А між 1933 та 1937 роками всі 746 українських початкових шкіл на Кубані перетворили на російські.
Роздавлена, знелюднена Голодомором, репресіями і депортаціями, повністю денаціоналізована Кубань потерпіла, мабуть, більше, ніж інші регіони. Можна стверджувати, що влада досягла тут повної перемоги над місцевим населенням.
Кубанський Голодомор в художній літературі
«Жовтий князь»
Не всім відомо, що хрестоматійний твір українського письменника Василя Барки «Жовтий князь» про трагічну долю родини Катранників зі Слобожанщини, ґрунтується саме на кубанських спогадах письменника про Голодомор.
Уродженець Полтавщини, Василь Очерет (справжнє прізвище письменника) переїжджає з України на Кубань 1928 року, тікаючи від переслідувань українських партійних робітників. У Краснодарі він учиться на українській філології педагогічного університету, вступає до аспірантури і починає писати вірші. Страшний 33-й він також зустрічає на кубанській землі і стає очевидцем та жертвою Голодомору.
«Напівголодне існування, виснаження, рани, з яких сочилася брудна рідина, опухлі й водянисті ноги…» — згадуючи все це письменник скаже, що вже не надіявся вижити, бо «пізнав муки голоду аж до передсмертної межі». Потім Барка відтворить у пам'яті події на Кубані, і світ побачить його твір «Жовтий князь».
![]() | "Я знав інші болі, як поранення, але то щось таке, що спалювало всю істоту. І, може, тому, що я це знав, тому мені пощастило в "Жовтому князі" відновити ту психологічну глибинність цієї голодової смерті" - напише письменник пізніше про найголовнішу книгу свого життя. | ![]() |
«Басаврюк ХХ»
![]() | Кожух швидко пішов далі, де за кілька дворів стояла хата Баглаїв, великої та щирої родини, добрих господарів та невтомних співців. Останній раз, ще взимку, десятирічний Омелько Баглай притягнув до повстанців мішечок з "бурсаками", тютюном та чвертю самогону. Тепер Кожух хотів розпитатися у старого Петра Баглая про події у станиці. Ворота у Баглаїв були чомусь відкриті, Кожух тихо загнав патрон до патронника і, тримаючи карабін наготові, проскочив до великого двору. На подвір’ї було тихо, великий курінь Баглаїв білів у темряві. Кожух обережно пішов, ховаючись за стіною порожньої стайні, до нього. Раптом він побачив темну постать, яка стояла навколішки, прихилившись до високої яблуні посередині двору. "Засідка", -- промайнуло в голові у Кожуха. Але, придивившись уважно, він засумнівався в цьому. Людина була одягнута в білу сорочку, явно непридатну для маскування і стояла обличчям до хати. Кожух наважився підійти до людини, на всякий випадок вихопивши кинджал. Його рука схопила людину за плече і повернула до себе. Кожух уронив кинджал і відсахнувся. Перед ним лежав кістяк, обтягнутий шкірою. На Кожуха дивилися вирячені очі, на голові стирчали рідкі пасма білого волосся. Розчахнутий рот був забитий зеленим листям з яблуні. Він пізнав мерця по довгих темних вусах. Це був його одноліток, колись кремезний і доброзичливий, веселий батареєць Тарас Баглай. Кожух встав на ватяних ногах і, сам не знаючи для чого, зайшов до хати. Там відразу замість свіжої прохолоди саманного куреня в ніс йому вдарив потворний солодкуватий запах розкладеної людської плоті. Коли очі його звикли до темряви, він побачив на лаві під іконами мертвого старого Баглая, борода якого стирчала на закинутому назад обличчі, стара Баглаїха сиділа біля нього, руки її по–селянськи були складені на колінах, голова, пов’язана старою хустиною, опущена на груди. Жінка Тараса, колись моторна Тетяна, найкраща співачка на цьому краю станиці, лежала на глиняній підлозі. Однією рукою вона обнімала річну дитину, малого Петра, а другою стискувала висохлу грудь. У хаті гула хмара мух. Кожух сахнувся назад, наштовхнувся спиною на піч. З гуркотом попадав, давно вже не потрібний господарям, кухонний реманент.
| ![]() |
Див. також
Примітки
- . zhnyva33.narod.ru. Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 15 березня 2017.
- . Чтиво. Архів оригіналу за 20 грудня 2019. Процитовано 15 березня 2017.
- Постановление 14 декабря 1932 г. ЦК ВКП(б) и СНК СССР «О хлебозаготовках на Украине, Северном Кавказе и в Западной области»
- . Дзеркало тижня | Mirror Weekly. Архів оригіналу за 28 квітня 2017. Процитовано 15 березня 2017.
- . www.natural-sciences.ru (рос.). Архів оригіналу за 22 грудня 2021. Процитовано 15 березня 2017.
- . h.ua. Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 15 березня 2017.
- . memorial.kiev.ua (uk-ua) . Архів оригіналу за 16 березня 2017. Процитовано 15 березня 2017.
- . tyzhden.ua. Архів оригіналу за 15 березня 2017. Процитовано 15 березня 2017.
- . tyzhden.ua. Архів оригіналу за 26 березня 2017. Процитовано 15 березня 2017.
- . www.memorial.kiev.ua (uk-ua) . Архів оригіналу за 16 березня 2017. Процитовано 15 березня 2017.
- (рос.). Архів оригіналу за 18 лютого 2018. Процитовано 15 березня 2017.
- . issuu. Архів оригіналу за 17 березня 2017. Процитовано 15 березня 2017.
- Постановление ЦИК и СНК СССР от 7.08.1932 об охране имущества государственных предприятий, колхозов и кооперации — Викитека. ru.wikisource.org (рос.). Архів оригіналу за 28 травня 2021. Процитовано 15 березня 2017.
- Инструкция по применению постановления ЦИК и СНК СССР от 7 августа 1932 г. об охране государственного имущества — Викитека. ru.wikisource.org (рос.). Архів оригіналу за 31 жовтня 2020. Процитовано 15 березня 2017.
- Марочко, Василь (2014). (PDF). http://history.org.ua/LiberUA/978-617-569-195-9/978-617-569-195-9.pdf. Архів оригіналу (PDF) за 23 листопада 2018.
- Білий Д. «Басаврюк XX» (альманах «Кальміюс», число 2 (6), 1999).
Джерела
- Дмитро Білий. Малиновий Клин. Нариси з історії українців Кубані. Київ: Товариство «Україна», 1994, 120 с
- Роберт Конквест «Жнива скорботи»: Дон, Кубань, Волга [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Микола Жулинський. Високий світоч Віри. Голодомор в Україні та роман Василя Барки "Жовтий князь. — .К.: ВАТ "Видавництво «Київська правда», 2003. С.320.
- Василь Барка. Жовтий князь. Від автора [ 20 грудня 2019 у Wayback Machine.]
- Козацька літературна Голгофа. Кубанські письменники, історики, журналісти — жертви політичних репресій (рос.) [ 31 грудня 2019 у Wayback Machine.]
- Дані перепису населення 1926 року по Кубанському округу на сайті demoscope.ru [ 15 грудня 2013 у Wayback Machine.]
- Осадченко Е. В., Руднева С. Е. ГОЛОД НА КУБАНИ 1932—1933 ГГ. // Успехи современного естествознания. — 2012. — № 1 — С. 96-98
- Кульчицький С. Голодомор 1932—1933 рр. на Кубані [ 28 лютого 2022 у Wayback Machine.]
Посилання
- (рос.)
- Голод на Кубани в памяти кубанского ученого В. Ф. Писаренко [ 14 травня 2012 у Wayback Machine.] (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Golodomo r na Kuba ni shtuchno stvorenij masovij golod u silskih rajonah Kubani j Pivnichnogo Kavkazu z metoyu zmenshennya naselennya bilshist yakogo stanovili na toj chas v regioni etnichni ukrayinci Provodivsya u skladi zahodiv z genocidu j etnocidu ukrayinciv Buv skladovoyu organizovanogo kerivnictvom Radyanskogo Soyuzu Golodomoru na ukrayinskih etnichnih zemlyah SRSR Golodomor na KubaniChastina Golodomoriv v Ukrayini 90 75 75 50 50 25 25 10 10 5 5 2 Misce atakiKuban UkrayinaMeta atakiGenocidData1920 ti i 1930 tiSposib atakigolodZagibli 62 tis oficijna radyanska versiya Organizatorikomunistichnij totalitarnij rezhimCya stattya mistit perelik posilan ale pohodzhennya okremih tverdzhen zalishayetsya nezrozumilim cherez brak vnutrishnotekstovih dzherel vinosok Bud laska dopomozhit polipshiti cyu stattyu peretvorivshi dzherela z pereliku posilan na dzherela vinoski u samomu teksti statti Zvernitsya na storinku obgovorennya za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki kviten 2024 U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Golodomor termin Za danimi Vsesoyuznogo perepisu 1926 1937 rokiv silske naselennya na Pivnichnomu Kavkazi skorotilosya na 24 Na Kubani tilki za period z listopada 1932 r po vesnu 1933 r chislo zadokumentovanih zhertv golodu sklalo 62 tis cholovik Na dumku inshih istorikiv realna cifra zagiblih u razi bilsha Golod suprovodzhuvavsya terorom totalnim vinishennyam kozakiv i selyan zaslannyami do Sibiru politikoyu pereselennya denacionalizaciyi i borotbi z proyavami ukrayinskoyi i kozackoyi svidomosti Za masshtabami zhertv Kubanskij Golodomor ne postupayetsya golodu na teritoriyi todishnoyi USRR a jogo naslidki stali katastrofichnimi dlya sela kozactva i ukrayinskoyi nacionalno kulturnoyi tradiciyi v regionah Pivnichnogo Kavkazu PeredumoviDokladnishe Genocid ukrayincivZemli zaseleni etnichnimi ukrayincyami Mapa z Parizkoyi mirnoyi konferenciyi 1919 1920 rokah 20 ti roki minuli na Kubani v umovah zhorstokoyi povstanskoyi borotbi kubanskih kozakiv yaki neshodavno mali svoyu nezalezhnist u Kubanskij Narodnij Respublici i vtratili yiyi u borotbi z bilshovikami Radyanskij vladi bulo vazhko kontrolyuvati volelyubnih kozakiv sho yih povstanski chastini narahovuvali inodi dekilka tisyach osib Uzhe v lyutomu 1920 r Vserosijska nadzvichajna komisiya vidala postanovu po Kubani zgidno z yakoyu vlada zastosovuvala dlya borotbi z povstancyami nelyudski zahodi rozstrili znishennya rodichiv povstanciv pereselennya yihnih ditej do centralnoyi Rosiyi Odnim iz punktiv zaznachalosya za kozhnogo vbitogo radyanskogo diyacha platitisya sotneyu meshkanciv sil i stanic Nastup na nacionalnu inteligenciyu i micnih silskih gospodariv rozpochavsya majzhe odnochasno v Ukrayini i na Kubani U 1926 r na Pivnichnomu Kavkazi prozhivalo 3 107 000 ukrayinciv iz nih 1 412 276 lishe na Kubani Isnuvalo bagato ukrayinskih shkil yaki perebuvali pid yurisdikciyeyu Skripnika yak todishnogo narkoma osviti U Krasnodari pracyuvav ukrayinskij pedagogichnij institut u stanici Poltavskij pedagogichnij tehnikum U grudni 1929 r pid chas zagalnoyi kulturnoyi chistki v Ukrayini zaareshtuvali deyakih naukovciv kubansko ukrayinskogo pohodzhennya Naprikinci 20 h rokiv bula sfabrikovana sprava Soyuzu Kubani j Ukrayini u zv yazku z yakoyu po Ukrayini i Kubani prokotilasya hvilya areshtiv ukrayinskih vikladachiv i studentiv bezpidstavno zvinuvachuvanih u burzhuaznomu nacionalizmi Ale golovnim udarom po inteligenciyi bula tak zvana sprava Spilki vizvolennya Ukrayini SVU She u kvitni 1929 r vidatni ukrayinski vcheni i pismenniki buli zvinuvacheni u pidgotovci zbrojnogo povstannya v utvorenni pidpilnoyi kontrrevolyucijnoyi organizaciyi SVU U lipni v Ukrayini u zv yazku iz spravoyu SVU pochalisya masovi areshti a v grudni voni prokotilisya i po Kubani Z 9 bereznya do 20 kvitnya 1930 r v Harkovi vidbuvavsya proces nad zvinuvachenimi a areshti i uv yaznennya she dovgo prodovzhuvalisya na Kubani i v Ukrayini U 1930 r zakinchilasya persha stadiya primusovoyi kolektivizaciyi Nebazhannya selyan pracyuvati v kolgospah postijni povstannya v selah i stanicyah rizke znizhennya vrozhajnosti svidchili sho sered bilshosti silskogo naselennya Kubani ta Ukrayini prodovzhuyetsya micnij opir namagannyam pobuduvati kolgospnu sistemu Selyanam nibi j dozvolyalosya zalishati kolgospi i za korotkij chas bilshist selyan Kubani ta Ukrayini ce zrobili Odnak tim hto vihodiv iz kolgospu vidibranu zemlyu i hudobu ne povertali I pracelyubni gospodari z ostannih sil namagalisya vidbuduvati svoye zrujnovane gospodarstvo Ale vidstup partijnogo kerivnictva vid provedennya sucilnoyi kolektivizaciyi buv lishe timchasovim pochavsya drugij etap nastupu na nezalezhnogo selyanina nastup yakij prizviv do zhahlivih naslidkiv U veresni 1930 r na selyan odnoosibnikiv buli pokladeni nadzvichajno visoki zernovi podatki Yaksho zvazhiti sho cilij rik voni ne mali zmogi vilno gospodaryuvati na svoyij zemli to mozhna zrozumiti taki podatki povnistyu rozoryuvali odnoosibnikiv i praktichno peretvoryuvali nezalezhnih gospodariv u zhebrakiv Znovu pokotilasya bezgluzda hvilya rozkurkulyuvannya sotni tisyach rodin potyaglisya pid vartoyu do Sibiru na golodnu j holodnu zagibel Reshta selyan znovu opinilasya v kolgospah Za korotkij chas kolgospi buli peretvoreni na idealne znaryaddya dlya vibivannya u selyan zerna Selyani j kozaki vzhe majzhe nichogo ne mali v osobistij vlasnosti vsi harchi i zbizhzhya retelno kontrolyuvali kolgospni kerivniki Stalinskij uryad nareshti zdobuv mozhlivist u desyatki raziv zbilshiti viviz hliba za kordon za sho mav otrimati velichezni koshti Ale doki fermeri Kanadi topili zbizhzhya shob na nogo ostatochno ne vpala cina u krayinah Ameriki ta Yevropi kudi postachavsya vidibranij u selyan hlib sered ukrayinciv pochinavsya vzhe golod Genocid ukrayinciv na KubaniDiv takozh Golodomor v Ukrayini 1932 1933 Zmenshennya naselennya v Ukrayini na Kubani ta pivdni Rosiyi u 1929 1932 rokah Yak i na teritoriyi URSR na Kubani provodilisya politika sho prizvela do golodu Te sho vin na Kubani buv shtuchnim i ye genocidom ukrayinskogo narodu svidchat i dani oficijnogo perepisu naselennya Zgidno z doslidzhennyam V Rakacheva kandidata istorichnih nauk docenta kafedri sociologiyi Kubanskogo derzhavnogo universitetu procesi kolektivizaciyi golod 1932 1933 rokiv represiyi stali prichinoyu serjoznih zmin u demografichnij strukturi Unaslidok cih podij znachno skorotilasya kilkist naselennya osoblivo cholovichogo Proanalizuvavshi dani avtor doslidzhennya zvertaye uvagu na te sho hocha golod i nevrozhaj sposterigalisya todi v bagatoh oblastyah SRSR prote najbilshe postrazhdali silskogospodarski oblasti Ukrayini okrim Donbasu Sarativska Kujbishevska oblasti ARSR nimciv Povolzhya a takozh Kuban Doslidnik I Kraval vvazhaye sho prichinoyu takoyi situaciyi ye te sho same v cih oblastyah sposterigavsya najbilshij sprotiv politici rozkurkulennya i kolektivizaciyi Yaksho b golod ne buv shtuchnim to zvichajno vsi oblasti postrazhdali bilsh mensh odnakovo Prote dani chiselnosti naselennya ye yaskravim svidchennyam togo sho golod rozkurkulennya i represiyi sprichinili bilshe naslidkiv v tih oblastyah de naselennya aktivno suprotivilosya politici vishogo kerivnictva SRSR na choli z J Stalinim Vidpovidno do perepisu naselennya 1926 roku na Kubani prozhivalo blizko 1 5 mln ukrayinciv zokrema v Kubanskomu okruzi yih prozhivalo 916 tisyach sho stanovilo 62 vsogo naselennya Stavropolskomu okruzi 246 tisyach ukrayinciv 34 Chornomorskomu 104 tisyachi 38 Terskomu 194 tisyach 30 Zgidno perepisu naselennya Krasnodarskogo krayu 1958 roku ukrayinciv v krayi prozhivalo vzhe lishe 137 604 chol 3 96 Sebto za 32 roki z 1926 r po 1959 rik zavdyaki Golodomorovi deportaciyam chiselnist ukrayinciv na Kubani zmenshilos na 1 mln 362 396 osib Perepis naselennya kotrij bulo provedeno 2010 roku zasvidchiv katastrofichne zmenshennya chiselnosti same ukrayinciv na cih zemlyah golovnoyu prichinoyu yakogo stav same golod 1932 1933 rokiv Zgidno z cim perepisom u Krasnodarskomu krayi zaraz prozhivaye lishe 84 tisyachi ukrayinciv 1 6 a v Stavropolskomu 30 tisyach 1 1 Razom ce stanovit zaledve 114 tisyach ukrayinciv Ce majzhe v 15 raziv menshe nizh bulo v 1920 h rokah Pri ce pisalo internet vidannya Ukrayinska Kuban Tak zgidno z doslidzhennyami D Bilogo oskilki vsi represivni obstavini Golodomor represiyi deportaciyi torknulisya v pershu chergu ukrayinskih rajoniv v yakih ukrayinci skladali vid 30 Tihoreckij rajon do 87 Temryuckij rajon a zagalom u silskij miscevosti yaka bula najbilshe ohoplena Golodomorom ukrayinci stanovili 66 6 to j vidsotok ukrayinciv sered zhertv dosyagav blizko 70 Za danimi R Medvyedyeva z Kubani bulo deportovano naselennya 16 stanic zagalnoyu chiselnistyu 200 tis osib pri chomu M V Palibin sho viselyalis i kolgospniki serednyaki j bidnyaki Z oglyadu na ce staye zrozumilo sho napliv pereselenciv z centralnih rajoniv Rosiyi na ci teritoriyi buv nabagato bilshim nizh v Ukrayini Yaksho do Ukrayini v 1933 r 329 eshelonami zavezeno 21 856 gospodarstv rosijskih kolgospnikiv zagalnoyu chiselnistyu 117 149 cholovik to na Kuban tilki uprodovzh 1931 1932 rr pribulo ponad 500 tis pereselenciv z centralnoyi Rosiyi znachnu chastinu yakih skladali demobilizovani chervonoarmijci Za danimi S Chornogo vid Golodomoru na Kubani zaginula priblizno polovina miscevih ukrayinciv Politika vishogo kerivnictva SRSR yak svidchit istoriya zavzhdi bula prorahovanoyu v nij majzhe ne bulo miscya vipadkovostyam Otzhe vinikaye pitannya yak mig buti vipadkovim golod odnochasno na tih teritoriyah de osnovnu chastinu naselennya skladayut same ukrayinci i na tih teritoriyah kotri zavzhdi slavilisya svoyimi rodyuchimi zemlyami i visokimi pokaznikami vrozhajnosti Vidpovid niyak Ce buv shtuchnij golod ce buv genocid ukrayinskogo narodu na vsih teritoriyah jogo prozhivannya Radyanska vlada dosyagla postavlenih cilej Naslidki cilespryamovanoyi politiki J Stalina vidchuvayutsya j sogodni v Ukrayini menshe na Kubani bilshe Yaksho v 1925 roci na Kubani pracyuvalo majzhe 150 ukrayinomovnih shkil to zaraz nema zhodnoyi yaksho u 1920 h rokah u krayi diyali vidavnictva redakciyi kotri vipuskali ukrayinomovni vidannya to zaraz na Kubani ne vipuskayetsya zhodnoyi gazeti chi zhurnalu ukrayinskoyu movoyu v krayi nemaye ukrayinskogo radio i telebachennya Fakt zlochinuKomunistichna propaganda zvinuvachuye selyan stanici Poltavskoyi u sabotazhi hlibozagotivel 7 serpnya 1932 r vijshov zakon Pro ohoronu derzhavnoyi vlasnosti zgidno z yakim vsya kolgospna vlasnist stavala derzhavnoyu Piznishe cej zakon otrimav sered narodu nazvu zakon pro koloski adzhe sotni tisyach selyan buli pozbavleni voli vidpravleni u sibirski tabori abo rozstrilyani tilki za te sho namagalisya na kolgospnomu poli zibrati hoch trohi koloskiv dlya svoyih golodnih ditej Dodatkovo Verhovnomu sudu SRSR ta prokuraturi Verhovnogo sudu SRSR Narodnim Komisariatam Yusticiyi soyuznih respublik golovam krajovih oblasnih sudiv krajovim oblasnim prokuroram golovam i prokuroram linijnih sudiv rajonnim prokuroram Golovi GPU Ukrayini povnovazhnim predstavnikam OGPU DTOOGPU nachalnikam opersektoriv bula 16 veresnya napravlena tayemna Instrukciya po zastosuvannyu postanovi CVK i RNK SRSR vid 7 serpnya 1932 r pro ohoronu majna derzhavnih pidpriyemstv kolgospiv i kooperaciyi i zmicnennyu gromadskoyi socialistichnoyi vlasnosti Perevazhna bilshist naselennya Kubani vzhe bula pokolektivizovanoyu Najupertishih kozakiv gospodariv rozstrilyali abo vidpravili do Sibiru Ale she miljoni selyan Ukrayini j Kubani prodovzhuvali chiniti postijnij opir kolgospnij sistemi ne mogli zmiritisya z totalitarnim ustroyem sho utverdzhuvavsya Kubanski kozaki predki yakih vidstoyali svoyu volyu u krivavij borotbi z polskimi panami carskimi velmozhami generalami diktatorami ne mogli stati bezpravnimi gvintikami u mehanizmi stalinskoyi derzhavi Ale teper u cij nerivnij zhorstokij borotbi Kuban bula prirechena 23 lipnya 1932 r vijshla postanova politbyuro CK VKP6 pro hlibozagotivlyu na lipen Zbizhzhya yake povinni buli zdati Ukrayina j Kuban syagalo fantastichnoyi cifri Vrahovuyuchi te sho vesnoyu 1932 r Kuban ohopiv golod sho vrozhaj znachno znizivsya cya postanova v razi yiyi vikonannya prirechuvala naselennya Kubani j Ukrayini na golodnu smert Tak Stalin zi svoyimi pomichnikami svidomo raz i nazavzhdi virishuvav problemu z nepokirnimi kubanskimi kozakami Dlya vikonannya hlibozagotivli na Kuban styaguvali vijska osoblivo karalni zagoni Po hatah miscevi aktivisti provodili povalni obshuki pid chas yakih zabirali vsi harchi vikachuvali absolyutno vse do ostannoyi zernini Za sprobu zberegti hoch trohi produktiv zaareshtovuvali abo rozstrilyuvali Bezposerednim kerivnikom teroru i rozpravi na Kubani buv Lazar Kaganovich Z metoyu posilennya hlibozagotivel vidryaditi t Kaganovicha na Pivnichnij Kavkaz iz grupoyu v skladi tt Yurkina Chernova zaznachalosya v postanovi vid 22 zhovtnya 1931 r Do ciyeyi komisiyi vvijshli takozh A Mikoyan Ya Gamarnik G Yagoda M Shkiryatov i O Kosaryev Ti kubanci yakim poshastilo perezhiti podiyi 30 rokiv zgaduvali pro perebuvannya Kaganovicha prisliv yam Yak Mamaj projshov 2 listopada vin proviv u krajkomi partiyi zbori na yakih buv rozroblenij plan vikonannya hlibozagotivel Vnaslidok cih zboriv 4 listopada 1932 r vijshla postanova yaka zobov yazuvala vladu zlomiti sabotazh hlibozagotivel kurkulskim kontrrevolyucijnim elementom znishiti opir chastini silskih komunistiv sho stali faktichnimi providnikami sabotazhu Na Kubani zaprovadzhuvavsya voyennij stan Vvodilasya sistema chornih doshok U kozhnij stanici visila chorna doshka z reyestrom stanic yaki ne vikonuvali plan hlibozagotivli Ci stanici opinyalisya u prodovolchij blokadi Povnistyu pripinyavsya pidviz tovariv u kooperativni i derzhavni kramnici a ti kozaki sho divom zalishalisya zhivimi viselyalis do Sibiru Tak na chornu doshku potrapili stanici Poltavska Medvedivska Urupska Umanska Nezamasovska Temirgosovska Ladozhska Novorozhdestvenska Novoderev yankovska Staroderev yankovska Starokorsunska Starosherbinivska Platirivska Bokovska i Meshkovska Takim chinom blizko 30 rajoniv Kubani Nevinnomiskij Slov yanskij Bryuhoveckij Pavlovskij Ust Labinskij Kropotkinskij Novooleksandrivskij Yejskij Krasnodarskij Kurganskij Korenovskij Otradnenskij Kanivskij Tihoreckij Timoshevskij Novopokrovskij buli prirecheni na zhahlivu smert Golodomor suprovodzhuvavsya terorom u zgadani rajoni vvodili karalni zagoni z veteraniv ODPU latishiv madyariv kitajciv yaki povodili sebe yak zavojovniki na okupovanij teritoriyi Tilki u stanici Tihoreckij bulo rozstrilyano za tri dni blizko 600 kozakiv Naselennya bagatoh stanic u povnomu skladi vivozili do Sibiru Za riznimi danimi z Kubani todi bulo deportovano vid 50 do 200 tisyach zhiteliv Taktika i strategiya tvorennya Golodomoru ochevidna priborkati ukrayinciv zabrati hlib u kubanciv yaki rozmovlyayut ukrayinskoyu movoyu zastosuvati rezhim socialnoyi rezervaciyi chorni doshki U 14 ti rajonah krayu sudyachi iz stenogrami naradi z L Kaganovichem selyanam brakuvalo hliba vidbuvavsya padizh hudobi polovina rilli ne bula zasiyana Moskovski emisari yaki priyihali razom iz L Kaganovichem vikoristovuvali termini Kuban Kubanski rajoni takozh vimagali vikonannya hlibozagotivelnih zavdan podolati kronshtadtski yavisha tobto ruh oporu L Kaganovich zaproponuvav vid oboroni perejti u nastup pripiniti zavezennya tovariv zastosuvati chorni doshki vipravdovuvav docilnist velikih zhertv U stanici Starominskij visiv plakat Zdamo hlib i ne potrapimo na chornu doshku U zhiteliv stanici buli vidibrani vsi harchi Navit zhmenki gorohu buli zabrani Karateli j aktivisti nishporili po dahah hat zazirali u vodostichni trubi Shtiryali cipkami gorodi shukali de zakopane zbizhzhya Plan zagotivel stanicya vikonala ale selyani pochali vimirati z golodu Vimirali rodinami Lyudi ginuli tisyachami U zvitah povidomlyalosya pro chislenni vipadki lyudoyidstva Direktivi rajkomiv VKP b vimagali postijnogo zbilshennya hlibozagotivel i viluchennya zbizhzhya ponad planom Pro dikist togochasnih podij svidchit takij fakt u stanicyah de zalishalisya sobaki komunisti vimagali provedennya dodatkovih perevirok Yaksho sobaki zalishalisya zhivimi znachit sabotazhniki hovayut harchi Kubanskij Golodomor za riznimi ocinkami tochivsya do roku 1934 go Spogadi ochevidcivDoslidnik Kubani ukrayinskij pismennik i istorik avtor praci Malinovij klin Dmitro Bilij batki yakogo buli vihidcyami z Kubani navodit taki spogadi ochevidciv Pripovzayesh v susidnyu hatu opuhshij vid golodu sho nebud poprosish poyisti a tam usi mertvi Stari na pechi ditya v kolisci hto de Hovati bulo nikomu Zakopuvali na cvintari santimetriv na 20 v glibinu Kopat nikomu lyudi slabi Vzimku zarivali mertvih na cvintari pryamo v snig Yak idesh povz cvintar zi snigu stirchat chorni nogi pomerlih vid golodu Nogi trupiv grizli golodni sobaki Lyudi padali i pomirali z golodu na hodu Odin kozak upav vid golodu do nogo htos pidbig i zakrichav Vodi vodi shvidshe a cholovik pomirav i led led kazav Hliba hliba Vlada stanichni aktivisti v cej chas mali tverdij zakritogo prodrozpodilennya pajok z bilim hlibom maslom i navit shampanskim Cya rozpovid tipova dlya vsih stanic Smertnist taka sho hovayut ne tilki bez domovin doshok nema a prosto vikopana velichezna yama kudi aktivisti i soldati zvozyat opuhlih vid golodnoyi smerti i zakopuyut ce v misti a v stanicyah prosto zhah tam vmerli lezhat v hatah poki smerdyuche povitrya ne priverne chiyeyis uvagi Hliba nema v tih stanicyah v yakih ye riba lyudi sushat rib yachi kistki melyut yih potim zamishuyut z vodoyu roblyat korzhi ce zaminyuye hlib Ni kishok ni sobak vzhe davno nemaye vse ce poyili Stali znikati diti yih rizhut roblyat z nih holodni kotleti i prodayut a toplenij zhir z nih golodni kupuyut V kolodyazi znajshli kistki z lyudskimi nigtyami V kolishnih sklepah znajdeno zasolene lyudske m yaso U nas tif sipnij zhivemo bez likiv Golodomor yak element teroruPo stanicyah spalahuvali povstannya yaki zhorstoko pridushuvalisya Najbilsh nepokirnoyu viyavilasya stanicya Poltavska kozaki yakoyi zavzhdi vidriznyalisya vzayemodopomogoyu visokim rivnem kulturi i nacionalnoyu svidomistyu Z neyu vlada rozpravilasya najbilsh zhorstoko She v 1922 1930 rr z 5600 rodin sho zaselyali stanicyu 300 bulo vislano a 250 cholovik rozstrilyano U 1930 1932 rr bagato kozakiv stanici zaareshtuvali u zv yazku zi spravoyu SVU V grudni 1932 r v stanici Poltavskij dovedeni do vidchayu lyudi pidnyali povstannya Tilki veliki vijskovi pidrozdili pislya trivalih boyiv pridushili jogo Osoblivoyu postanovoyu CK VKP b ta RNK SRSR Pro hlibozagotivli v Ukrayini Pivnichnomu Kavkazi ta Zahidnih oblastyah vid 14 grudnya 1932 r nakazuvalosya Vrahovuyuchi te sho v znachnij chastini rajoniv Kubani kontrrevolyucijni elementi kulaki kolishni oficeri petlyurivci prihilniki Kubanskoyi Radi ta inshi prijshli u kolgospi yak golovi abo vplivovi chleni pravlinnya rahivniki komirniki brigadiri u molotarci j t i zumili proniknuti u silradi zemorgani kooperaciyi CK VKP 6 ta RNK SRSR zobov yazuyut CK KP b u Pivnichno Kavkazkomu rajoni RNK Ukrayini i krajvikonkom Pivnichno Kavkazkogo krayu rishuche vikorinyuvati ci kontrrevolyucijni elementi shlyahom areshtiv zaslannya do konctaboriv na trivalij strok ne zupinyayuchis pered zastosuvannyam vishoyi miri pokarannya do osoblivo zlisnih iz nih Visilati v najkorotshij strok do inshih oblastej SRSR zi stanic Iz Poltavskoyi yak najbilsh kontrrevolyucijnoyi usih meshkanciv za vinyatkom dijsno viddanih Radyanskij vladi i zaseliti cyu stanicyu dobrosovisnimi kolgospnikami chervonoarmijcyami sho pracyuyut umovah malozemellya i na nezruchnih zemlyah v inshih krayah peredavshi yim vsi zemli ta ozimi posivi budovi inventar ta hudobu viselenih Ta nevelichka kupka kozakiv yakim vdalosya uniknuti viselennya she deyakij chas prodovzhuvala zbrojnu borotbu ale bula znishena Stanicyu zaselili vihidci z Rosiyi Bilorusi i perejmenuvali u Krasnoarmijsku Taka dolya spitkala bagato stanic Stanicya Umanska perejmenovana bula na Leningradsku Stanicya Bryuhovecka do kolektivizaciyi mala 20 tisyach lyudu pislya golodu povstan i viselennya povnistyu spustila Tilki deinde po hatah lezhali merli vid golodu lyudi Robert Konkvest anglijskij doslidnik Golodomoru avtor knigi Zhniva Skorboti navodit spogadi vijskovogo ochevidcya yakij pobachiv Bryuhovecku pislya pridushenogo povstannya i golodu Yak i v inshih miscyah kilka misyaciv tomu pridushili sprobu povstannya j usih ucililih cholovikiv i zhinok ditej ta invalidiv deportuvali za vinyatkom yakoyis staroyi pari Na vulici viris bur yan visotoyu z derevo a zrujnovani ta pokinuti hati led bulo vidno Vin uvijshov u dim Za pivhvilini sho ya proviv tam ya pobachiv dva lyudskih trupi Stara zhinka sidila na pidlozi i golova z sivim nechesanim volossyam upala yij na grudi Vona pohililasya na lizhko shiroko rozstavivshi nogi Yiyi mertvi ruki shreshuvalisya na grudyah Vona vmerla same tak viddavshi Bogovi dushu i yak hrestilasya tak i zastigla naviki Chiyas zhovta ruka prostyaglasya z lizhka i lezhala na golovi zhinki Na lizhku vidnilosya tilo starogo cholovika v domotkanij sorochci ta shtanyah Stari pidoshvi nig stirchali nad krayem lizhka i vidno bulo sho ci nogi bagato hodili po zemli Ya ne mig bachiti oblichchya cholovika vono bulo obernute do stini Z soromom mushu priznatisya meni bulo spravdi strashno Chomus ta ruka sho lezhala na golovi staroyi osoblivo vrazila mene Mozhlivo v ostannomu zusilli starij opustiv ruku na golovu svoyeyi mertvoyi zhinki i tak voni oboye j pomerli Koli ce stalosya tizhden tomu chi dva Ale vse zh taki tam bula odna zhiva dusha Golij cholovik iz dovgim volossyam i borodoyu voyuvav zi zgrayeyu kishok pid akaciyeyu za volodinnya mertvim golubom Vin zbozhevoliv ale opovidach zmig poyednati v odne cile jogo istoriyu Toj buv komunist i golova miscevoyi silradi ale z pochatku kolektivizaciyi rozirvav svij partkvitok i priyednavsya do povstanciv Yih u bilshosti rozstrilyali ale jomu vdalosya zahovatisya v malyarijnih bolotah poblizu richki Kubani Jogo zhinka ta diti buli sered deportovanih Cholovikovi yakos udalosya perezhiti zimu a todi vin povernuvsya do svogo starogo domu ostannij meshkanec togo sho kolis bulo velikim i zamozhnim selishem VtratiU knizi Konkvesta znahodimo spogadi ochevidcya Inzhener sho pracyuvav na Pivnichno Kavkazkij zaliznici podaye takij opis podij Na pochatku 1933 r vid zaliznichnoyi stanciyi Kavkazka kozhnogo ranku v pevnij chas pered svitankom vidhodili dva tayemnichih potyagi v napryami Mineralnih Vod ta Rostova Potyagi buli porozhni i kozhen skladavsya z 5 10 vantazhnih vagoniv Priblizno za dvi chotiri godini potyagi povertalisya zupinyalisya na yakijs chas na malenkij bichnij stanciyi a todi jshli dali zapasnoyu koliyeyu sho bula tupikom i vela do kolishnoyi kamenyarni Poki potyagi zupinyalisya na Kavkazkij abo na bichnij koliyi vsi vagoni buli zamkneni ale viglyadali navantazhenimi i pilno ohoronyalisya DPU Spochatku nihto ne zvertav uvagi na tayemnichi potyagi vklyuchno zi mnoyu Ya pracyuvav tam timchasovo oskilki buv she studentom Moskovskogo institutu transportu Ale odnogo razu konduktor H chlen partiyi tiho poklikav mene i poviv do poyizdiv skazavshi Ya hochu tobi pokazati sho ye u vagonah Vin trohi vidchiniv dveri odnogo z nih ya zazirnuv i majzhe znepritomniv cherez te sho tam pobachiv U vagoni bulo povno trupiv nakidanih bud yak Konduktor piznishe rozpoviv meni taku istoriyu Nachalnik stanciyi otrimav tayemnij nakaz vid svogo nachalstva vikonati prohannya miscevogo ta zaliznichnogo viddiliv DPU i mati napogotovi kozhnogo svitanku dva potyagi z porozhnimi vantazhnimi vagonami Brigadu zaliznichnikiv sho obslugovuvala potyagi ohoronyali spivrobitniki DPU Potyagi vihodili shob zibrati trupi selyan yakih dostavlyali do zaliznichnih stancij iz blizhnih sil Trupi hovali na viddalenij dilyanci za kamenyarneyu Vsyu zonu ohoronyalo DPU i nikogo zi storonnih osib blizko ne pidpuskali Pro kilkist lyudskih zhertv na Kubani mozhna lishe zdogaduvatis U stanici Labinskij vid golodu z 24 tisyach zhiteliv pomerlo 14 tisyach kozakiv A v stanici Starokorsunskij z 14 tisyach naselennya zalishilosya menshe tisyachi Robert Konkvest navodiv vrazhennya anglijskih diplomativ vid pobachenogo na Kubani u 1933 r Element kozactva velikoyu miroyu znishenij shlyahom ubivstv i deportacij Kuban napivspustoshenij kraj yakij treba osvoyuvati z samogo pochatku Konkvest pishe pro 1 miljon zagiblih vid golodu na Pivnichnomu Kavkazi Statistika stverdzhuye sho v krayu kilkist smertej perevishila kilkist narodzhen na 391 tis osib Yakbi mozhna bulo b vidiliti Kubanskij okrug to jogo pokazniki buli znachno vishimi i nablizilisya do ukrayinskih Prote rozglyadayuchi zagalnu kartinu kubanski pokazniki rozchinyayutsya v pokaznikah p yati inshih okrugiv Pivnichno Kavkazkogo krayu Nagadayemo sho za perepisom naselennya SRSR 1926 roku ukrayinciv u selah Kubanskogo okrugu prozhivalo 850 985 osib rosiyan 384 462 virmen 6963 Udar po ukrayinskij kulturiA tim chasom u 1932 1933 rr misceva presa zokrema gazeta Molot vzhe ryasnila zvinuvachennyami bagatoh kubanskih viznachnih osib u miscevomu nacionalizmi Na pochatku 1933 r bulo areshtovano chimalo partijno derzhavnih ta kulturnih diyachiv u tomu chisli majzhe vsih profesoriv ukrayinskih navchalnih zakladiv Rosijska mova stala vitisnyati ukrayinsku yak mova navchannya A mizh 1933 ta 1937 rokami vsi 746 ukrayinskih pochatkovih shkil na Kubani peretvorili na rosijski Rozdavlena znelyudnena Golodomorom represiyami i deportaciyami povnistyu denacionalizovana Kuban poterpila mabut bilshe nizh inshi regioni Mozhna stverdzhuvati sho vlada dosyagla tut povnoyi peremogi nad miscevim naselennyam Kubanskij Golodomor v hudozhnij literaturi Zhovtij knyaz Dokladnishe Zhovtij knyaz Ne vsim vidomo sho hrestomatijnij tvir ukrayinskogo pismennika Vasilya Barki Zhovtij knyaz pro tragichnu dolyu rodini Katrannikiv zi Slobozhanshini gruntuyetsya same na kubanskih spogadah pismennika pro Golodomor Urodzhenec Poltavshini Vasil Ocheret spravzhnye prizvishe pismennika pereyizhdzhaye z Ukrayini na Kuban 1928 roku tikayuchi vid peresliduvan ukrayinskih partijnih robitnikiv U Krasnodari vin uchitsya na ukrayinskij filologiyi pedagogichnogo universitetu vstupaye do aspiranturi i pochinaye pisati virshi Strashnij 33 j vin takozh zustrichaye na kubanskij zemli i staye ochevidcem ta zhertvoyu Golodomoru Napivgolodne isnuvannya visnazhennya rani z yakih sochilasya brudna ridina opuhli j vodyanisti nogi zgaduyuchi vse ce pismennik skazhe sho vzhe ne nadiyavsya vizhiti bo piznav muki golodu azh do peredsmertnoyi mezhi Potim Barka vidtvorit u pam yati podiyi na Kubani i svit pobachit jogo tvir Zhovtij knyaz Ya znav inshi boli yak poranennya ale to shos take sho spalyuvalo vsyu istotu I mozhe tomu sho ya ce znav tomu meni poshastilo v Zhovtomu knyazi vidnoviti tu psihologichnu glibinnist ciyeyi golodovoyi smerti napishe pismennik piznishe pro najgolovnishu knigu svogo zhittya Basavryuk HH Kozhuh shvidko pishov dali de za kilka dvoriv stoyala hata Baglayiv velikoyi ta shiroyi rodini dobrih gospodariv ta nevtomnih spivciv Ostannij raz she vzimku desyatirichnij Omelko Baglaj prityagnuv do povstanciv mishechok z bursakami tyutyunom ta chvertyu samogonu Teper Kozhuh hotiv rozpitatisya u starogo Petra Baglaya pro podiyi u stanici Vorota u Baglayiv buli chomus vidkriti Kozhuh tiho zagnav patron do patronnika i trimayuchi karabin nagotovi proskochiv do velikogo dvoru Na podvir yi bulo tiho velikij kurin Baglayiv biliv u temryavi Kozhuh oberezhno pishov hovayuchis za stinoyu porozhnoyi stajni do nogo Raptom vin pobachiv temnu postat yaka stoyala navkolishki prihilivshis do visokoyi yabluni poseredini dvoru Zasidka promajnulo v golovi u Kozhuha Ale pridivivshis uvazhno vin zasumnivavsya v comu Lyudina bula odyagnuta v bilu sorochku yavno nepridatnu dlya maskuvannya i stoyala oblichchyam do hati Kozhuh navazhivsya pidijti do lyudini na vsyakij vipadok vihopivshi kindzhal Jogo ruka shopila lyudinu za pleche i povernula do sebe Kozhuh uroniv kindzhal i vidsahnuvsya Pered nim lezhav kistyak obtyagnutij shkiroyu Na Kozhuha divilisya viryacheni ochi na golovi stirchali ridki pasma bilogo volossya Rozchahnutij rot buv zabitij zelenim listyam z yabluni Vin piznav mercya po dovgih temnih vusah Ce buv jogo odnolitok kolis kremeznij i dobrozichlivij veselij batareyec Taras Baglaj Kozhuh vstav na vatyanih nogah i sam ne znayuchi dlya chogo zajshov do hati Tam vidrazu zamist svizhoyi proholodi samannogo kurenya v nis jomu vdariv potvornij solodkuvatij zapah rozkladenoyi lyudskoyi ploti Koli ochi jogo zvikli do temryavi vin pobachiv na lavi pid ikonami mertvogo starogo Baglaya boroda yakogo stirchala na zakinutomu nazad oblichchi stara Baglayiha sidila bilya nogo ruki yiyi po selyanski buli skladeni na kolinah golova pov yazana staroyu hustinoyu opushena na grudi Zhinka Tarasa kolis motorna Tetyana najkrasha spivachka na comu krayu stanici lezhala na glinyanij pidlozi Odniyeyu rukoyu vona obnimala richnu ditinu malogo Petra a drugoyu stiskuvala visohlu grud U hati gula hmara muh Kozhuh sahnuvsya nazad nashtovhnuvsya spinoyu na pich Z gurkotom popadav davno vzhe ne potribnij gospodaryam kuhonnij remanent Div takozhKuban u sestrinskih Vikiproyektah Proyekt Kubanshina Kuban u Vikishovishi Kubanska Narodna Respublika KubanPrimitki zhnyva33 narod ru Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 15 bereznya 2017 Chtivo Arhiv originalu za 20 grudnya 2019 Procitovano 15 bereznya 2017 Postanovlenie 14 dekabrya 1932 g CK VKP b i SNK SSSR O hlebozagotovkah na Ukraine Severnom Kavkaze i v Zapadnoj oblasti Dzerkalo tizhnya Mirror Weekly Arhiv originalu za 28 kvitnya 2017 Procitovano 15 bereznya 2017 www natural sciences ru ros Arhiv originalu za 22 grudnya 2021 Procitovano 15 bereznya 2017 h ua Arhiv originalu za 5 bereznya 2016 Procitovano 15 bereznya 2017 memorial kiev ua uk ua Arhiv originalu za 16 bereznya 2017 Procitovano 15 bereznya 2017 tyzhden ua Arhiv originalu za 15 bereznya 2017 Procitovano 15 bereznya 2017 tyzhden ua Arhiv originalu za 26 bereznya 2017 Procitovano 15 bereznya 2017 www memorial kiev ua uk ua Arhiv originalu za 16 bereznya 2017 Procitovano 15 bereznya 2017 ros Arhiv originalu za 18 lyutogo 2018 Procitovano 15 bereznya 2017 issuu Arhiv originalu za 17 bereznya 2017 Procitovano 15 bereznya 2017 Postanovlenie CIK i SNK SSSR ot 7 08 1932 ob ohrane imushestva gosudarstvennyh predpriyatij kolhozov i kooperacii Vikiteka ru wikisource org ros Arhiv originalu za 28 travnya 2021 Procitovano 15 bereznya 2017 Instrukciya po primeneniyu postanovleniya CIK i SNK SSSR ot 7 avgusta 1932 g ob ohrane gosudarstvennogo imushestva Vikiteka ru wikisource org ros Arhiv originalu za 31 zhovtnya 2020 Procitovano 15 bereznya 2017 Marochko Vasil 2014 PDF http history org ua LiberUA 978 617 569 195 9 978 617 569 195 9 pdf Arhiv originalu PDF za 23 listopada 2018 Bilij D Basavryuk XX almanah Kalmiyus chislo 2 6 1999 DzherelaDmitro Bilij Malinovij Klin Narisi z istoriyi ukrayinciv Kubani Kiyiv Tovaristvo Ukrayina 1994 120 s Robert Konkvest Zhniva skorboti Don Kuban Volga 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Mikola Zhulinskij Visokij svitoch Viri Golodomor v Ukrayini ta roman Vasilya Barki Zhovtij knyaz K VAT Vidavnictvo Kiyivska pravda 2003 S 320 Vasil Barka Zhovtij knyaz Vid avtora 20 grudnya 2019 u Wayback Machine Kozacka literaturna Golgofa Kubanski pismenniki istoriki zhurnalisti zhertvi politichnih represij ros 31 grudnya 2019 u Wayback Machine Dani perepisu naselennya 1926 roku po Kubanskomu okrugu na sajti demoscope ru 15 grudnya 2013 u Wayback Machine Osadchenko E V Rudneva S E GOLOD NA KUBANI 1932 1933 GG Uspehi sovremennogo estestvoznaniya 2012 1 S 96 98 Kulchickij S Golodomor 1932 1933 rr na Kubani 28 lyutogo 2022 u Wayback Machine Posilannya ros Golod na Kubani v pamyati kubanskogo uchenogo V F Pisarenko 14 travnya 2012 u Wayback Machine ros