Інжене́рія (від лат. ingenium — здібність, винахідливість; син.) — це практика використання природничих наук, математики та процесу інженерного проектування для вирішення технічних і технологічних задач, підвищення ефективності та продуктивності і вдосконалення систем. Сучасна інженерія включає в себе багато підгалузей, які включають проектування та вдосконалення інфраструктури, машин, транспортних засобів, електроніки, матеріалів та енергетичних систем. Галузь людської інтелектуальної діяльності із застосування досягнень науки до розв'язання конкретних техніко-технологічних проблем людства. Інженерна діяльність має на меті розв'язання проблем різного масштабу та характеру.
Інженерія | |
Тема вивчення/дослідження | техніка і технологія |
---|---|
Досліджується в | d |
Гештег | Engineering |
Підтримується Вікіпроєктом | d |
Вебсайт Stack Exchange | engineering.stackexchange.com |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1TDBaaGJHdHBjbXRmVjJobFpXeGZRbTloZEY5RmJuUnllVjlUVFVNdWFuQm5Mek0xTUhCNExVWmhiR3RwY210ZlYyaGxaV3hmUW05aGRGOUZiblJ5ZVY5VFRVTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Сучасна інженерна діяльність являє собою зрілу форму трудової діяльності, безпосередньо спрямованої на розв'язання технічних завдань і створення техніки та технологій. Інженерія об'єднує всіх інженерів, незалежно від того, в якій сфері суспільного життя використовується їхня праця.
У вузькому сенсі інженерія — це використання матерії, енергії та абстрактних об'єктів для створення конструкцій, машин та обладнання, призначених для виконання конкретних функцій або розв'язання конкретної проблеми.
Людей, що постійно та на високому рівні практикують інженерію, називають інженерами.
Інженер використовує уяву і досвід, здатність аналізувати і оцінювати, застосовує свої знання для проєктування, будівництва, експлуатації та вдосконалення машин і процесів (наприклад, технології виробничих процесів, охорони навколишнього середовища, біотехнології).
Історія терміну
Етимологія терміну
Історія поняття «інженерія» сягає давнини, коли людство зробило такі винаходи, як колесо, важіль та шків. У цьому контексті «інженер» означає особу, яка здійснює практичні та корисні винаходи.
За всіма наявними даними термін походить від фр. Ingénierie. Цей термін є похідним в свою чергу, від старого французького терміну engigneor, що означає конструктор військових машин.
Англійські слова engineering та engineer, хоча і подібні за звучанням, мають інше походження. Більше того, вони не походять, як можна було б припустити, від слова engine (машина), а від лат. ingenium — вроджені здібності, талант, геній.
Практика вживання терміну
Певний час термін був маловживаним (деякі словники якщо і подають його, то з приміткою «застарілий»), але останнім часом активно відновлюється, особливо в таких сполученнях, як «генна інженерія» (англ. Genetic engineering), «програмна інженерія» (англ. Software engineering), «інженерія знань» (англ. Knowledge engineering) тощо.
Етапи розвитку класичної інженерії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkyTDA1QlRVRmZUV0ZqYUdsdVpWOWtKVEkzUVc1MGFXTjVkR2dsUXpNbFFUaHlaVjh4TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxT1FVMUJYMDFoWTJocGJtVmZaQ1V5TjBGdWRHbGplWFJvSlVNekpVRTRjbVZmTVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll5TDFwbGFXTm9aVzV0WVhOamFHbHVaUzVxY0djdk1qQXdjSGd0V21WcFkyaGxibTFoYzJOb2FXNWxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Попри те, що сучасне машинобудування було створено у XIX столітті, його витоки сягають давнини, коли було сконструйовано низку машин для цивільного та військового вжитку. Одним із найвідоміших є антикітерський механізм, машина з безпрецедентним рівнем складності, створення якої датується приблизно 70-ми роками до н. е.
Перший (праінженерний) етап був етапом становлення інженерної діяльності у Стародавньому світі, пов'язаним головним чином з будівництвом та архітектурою. Він ознаменував собою різкий стрибок у розвитку громадських форм технічної діяльності, перший вузловий момент її історії.
Найдавніше відоме ім'я інженера — Імхотеп, один з чиновників фараона Джосера і який був проєктантом і будівничим ступінчастої піраміди у Саккарі в роки близько 2630—2611 до н. е. Вважають також, що він був першим, хто використав колони в архітектурі. Найвидатнішими інженерами цієї епохи були вихідці знаменитої Александрійської школи: Герон Александрійський, Ктесібій, Архімед, а також римський архітектор Марк Вітрувій Полліон, котрий написав працю «Десять книг про архітектуру».
Прикладами досягнень стародавньої інженерії є споруди, такі як Акрополь і Парфенон в Греції, Колізей в Стародавньому Римі, Висячі сади Семіраміди та піраміди Єгипту.
Другий (передінженерний) етап інженерії розпочався в епоху Відродження і розвивався в умовах феодальних відносин і зародження . Основною сферою інженерної діяльності продовжує залишатися будівництво, а також створення військової техніки (метальних, стінобитних та інших машин). І тому в «Енциклопедії» Дідро та Д'Аламбера інженера визначено як будівельника військових укріплень і машин. Найвидатнішим інженером епохи Відродження був Леонардо да Вінчі, художник, архітектор, механік, експериментатор і винахідник, геніальність якого була підтверджена ґрунтовними технічними знаннями.
Третій етап становлення інженерії мав місце в епоху промислового перевороту і поширення робочих машин на основі парового двигуна. Перший паровий двигун побудував у 1698 році інженер-механік Томас Севері. Винаходи Томаса Севері та Джеймса Ватта призвели до створення у Великій Британії сучасного машинобудування. Розробка спеціалізованих машин та інструментів у ході промислового перевороту дозволила запровадити масове виробництво, що призвело до швидкого розвитку цієї галузі.
Четвертий етап представляв розвиток інженерії на основі системи машин і технічних наук в умовах розвитку промисловості у XIX ст. У середині XIX ст. розвиток науки, викликаний потребами матеріально-технічного виробництва, призвів до виникнення соціальних інститутів технічних наук і науково обґрунтованої технічної діяльності, яка з цього часу стала вважатися інженерною. З цих пір технічне підготовлення виробництва стає переважно інженерним та, перш за все, конструкторським та технологічним, а інженер — це вже переважно машинобудівник.
У цей час з'явилася також така галузь інженерії як хімічна технологія у зв'язку із виникненням потреби у нових матеріалах та нових технологічних процесах, необхідних для виробництва в промислових масштабах. Попит був настільки сильним, що виникла нова галузь промисловості, яка займається [en] та серійним виробництвом хімічних сполук. Роль хімічної технології полягає в розробці та експлуатації заводів, що виробляють хімікати.
Інженерія електрична бере свій початок в експериментах XIX століття, які провели Алессандро Вольта, Майкл Фарадей, Георг Ом, Андре-Марі Ампер та інші. Основним результатом проведених експериментів був винахід електричного двигуна.
Роботи Джеймса Максвелла і Генріха Герца в кінці XIX століття поклала початок електроніки. Наступні винаходи вакуумної лампи і транзистора призвели до розвитку електроніки і електротехніки.
П'ятий етап — формування сучасної інженерії в епоху бурхливого розвитку інформаційних технологій. У другій половині XX ст. відбувається якісний стрибок у розвитку соціальної функції науки як безпосередньої продуктивної сили. Носіями цієї функції стають інженери, діяльність яких і є основним каналом перетворення досягнень науки у технічні системи та технології. Інженерію не слід ототожнювати з наукою, навіть технічною. Якщо науковець переслідує пізнавальні цілі, то перед інженером завжди стоїть конкретне практичне завдання — створити технічний чи технологічний об'єкт, причому протягом обмеженого проміжку часу і з мінімальними затратами. Інженерія має сенс лише тоді, коли її результати мають практичне втілення. Інженерія у сучасних умовах — це технічне застосування науки, спрямоване виробництво техніки і задоволення технічних потреб суспільства.
Основні риси інженерії
Перше, на що звертають увагу при описі інженерії, це те, що вона спрямована на діяльність у сфері матеріального виробництва або діяльність, яка спрямована на розв'язання завдань матеріального виробництва. Звідси — технічна спрямованість інженерії. Мета інженерної діяльності полягає у створенні техніки, технології та ефективного їх використання в системі суспільного виробництва. Поза цим інженер позбавлений предмета своєї діяльності.
Наступна характерна особливість інженерії полягає в тому, що вона спрямована на розв'язання суперечностей між об'єктом (природою) і суб'єктом (суспільством), на процес перетворення природного в соціальне, природного в штучне. Для інженерії техніка виступає як «природно-штучна» система, яка розв'язує технічні протиріччя природного та штучного у сфері її діяльності. Звідси — двоїста орієнтація інженерії: на науку, що займається вивченням природи, і на виробництво, що містить певний практичний досвід.
Більшу частину інтелектуального потенціалу інженера складають наукові знання, в межах яких узагальнюються дані досвіду. Звісно, зовсім не обов'язково володіти розвиненою науковою теорією для конструювання та виготовлення простих технічних засобів. Добротні годинники на зубчастих шестернях створили без теорії машин і механізмів, яка з'явилася значно пізніше. Але складну сучасну техніку без застосування наукових знань створити неможливо. Так, без використання досягнень фізики напівпровідників неможливо створити електронний годинник, а без знання електроніки, інформатики та ще цілого комплексу наук неможливо створити обчислювальну машину. Ці обставини визначають місце інженерії та сам характер цієї діяльності. Сфера існування інженерії займає проміжне положення між теорією і практикою, праця інженера є розумовою працею у сфері матеріального виробництва.
У процесі застосування відкритих природничими науками законів для проєктування, конструювання, виготовлення та вдосконалення техніки і технології ці закони потрібно не тільки привести до зручного вигляду для їх застосування, але й втілити їх у новій техніці і технології. Цей процес є найскладнішим, найвідповідальнішим і найцікавішим в інженерії. Саме він надає цій діяльності творчий характер. Творчість — одна з найважливіших рис інженерної діяльності.
Структурними елементами інженерної творчості є:
- відображення та осмислення технічної потреби як проблеми технічного прогресу;
- виношування нової технічної ідеї;
- розробка ідеальної моделі технічного пристрою;
- конструювання — перехід від ідеальної моделі до створення нового технічного пристрою на основі математичних і технічних розрахунків, створення нового промислового зразка.
Творчий характер діяльності інженера проявляється насамперед у тому, що він свідомо формує мету своєї діяльності на основі осмислення технічних потреб виробництва і суспільства в цілому. Творчість виникає завдяки здатності людської свідомості до уяви і є ідеальним аналогом подальшої матеріальної діяльності суб'єкта. Інженерна творчість реалізує вихід за межі існуючого стану техніки і технології і результатом її є поява винаходу. Винахід — це акт свідомості, який залишає позаду себе стару дійсність і творить нову. У своїй суті винахід протилежний природі як штучне до натурального. Традиційно вважалася безсумнівною і чіткою відмінність між відкриттям і винаходом.
Однак строгу межу між винаходом і відкриттям провести важко через те, що і перше, і друге є результатом розумової діяльності. І тому буває важко встановити чи зроблено у якомусь конкретному випадку винахід або відкриття. Часто те і інше мають одні і ті ж психологічні механізми і можуть відбуватися при проведенні одного дослідження, або одне з них створює передумови для іншого. При цьому в одних випадках відкриття створює об'єктивну базу для технічних винаходів. Так відкриття властивостей електрики призвело до винаходу електродвигуна. В інших, навпаки, у винайденому об'єкті згодом відкривають щось нове, що до того було невідомим. Е. Торрічеллі спочатку винайшов барометр, а вже пізніше відкрив атмосферний тиск.
Лише на перших етапах становлення інженерної діяльності винахідництво спиралось на емпіричний рівень знання. В умовах же розвиненої технічної науки будь-який винахід ґрунтується на ретельних інженерних дослідженнях і супроводжується ними. З розвитком масового виробництва виникає необхідність його спеціальної проєктно-конструкторської підготовки. Конструювання являє собою розробку конструкції технічної системи, яка потім матеріалізується в процесі його виготовлення на виробництві. Стадія виготовлення пов'язана з монтажем вже готових елементів конструкції і з паралельним виготовленням нових елементів. Функції інженера в даному випадку полягають в організації виробництва конкретного класу виробів і розробці технології виготовлення певної конструкції технічної системи.
Технічні проблеми, що виникають на певному окремому виробництві, в тій чи іншій технічній галузі чи в суспільстві в цілому ставлять перед інженерами певні технічні завдання. Так, наприклад, «енергетичний голод» ставить перед інженерією завдання знаходження та практичного використання . Протиріччя між поставленими технічними завданнями і можливістю їх розв'язання на основі існуючих технічних засобів породжує технічну проблему створення відповідних технічних рішень. При цьому інженер повинен так сформулювати конкретну технічну задачу, щоб у ній в неявній формі, як би у вигляді передчуття, містилася конкретна технічна ідея розв'язання цієї задачі. Через складний і суперечливий процес проєктування, а потім конструювання та виготовлення технічна проблема отримує своє рішення.
Розподіл праці в області інженерії неминуче веде до спеціалізації інженерів, що працюють переважно в сфері або [en], або конструювання, або створення технологій виготовлення та організації виробництва технічних систем. З появою та розвитком технічних наук змінилася і сама інженерна діяльність. У ній поступово виділилися нові напрямки, тісно пов'язані з науковою діяльністю (але які не зводяться до неї), з опрацюванням загальної ідеї, задуму створюваної системи, виробу, споруди чи пристрою і перш за все — проєктування.
Методологія інженерії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl4TDFabGFHbGpiR1ZmWTNKaGMyaGZkR1Z6ZEY5aGRGOTBhR1ZmUjJWdVpYSmhiRjlOYjNSdmNuTmZWbVZvYVdOc1pWOVRZV1psZEhsZllXNWtYMk55WVhOb1gxZHZjblJvYVc1bGMzTmZUR0ZpYjNKaGRHOXllUzVxY0djdk1qVXdjSGd0Vm1Wb2FXTnNaVjlqY21GemFGOTBaWE4wWDJGMFgzUm9aVjlIWlc1bGNtRnNYMDF2ZEc5eWMxOVdaV2hwWTJ4bFgxTmhabVYwZVY5aGJtUmZZM0poYzJoZlYyOXlkR2hwYm1WemMxOU1ZV0p2Y21GMGIzSjVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUwTDFOVFRGWmZZWE5qWlc1MExtcHdaeTh5TlRCd2VDMVRVMHhXWDJGelkyVnVkQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Див. також Методи інженерного творення
Методологія стає все важливішою частиною інженерії, великі компанії розробляють свої власні методології, але все ще тривають пошуки універсальної методології інженерії, незалежно від конкретних галузей та використовуваних інструментів. Таким чином виникли нові галузі досліджень та програм, таких як системотехніка, інженерія знань.
Загалом, завданням кожного інженера є розуміння мети завдання, вимог та обмежень щодо очікуваного результату або продукту. Зазвичай не є достатнім довільне проєктування та виконання, необхідно враховувати додаткові умови. Це може бути пов'язано з вимогами якості, наявності сировини, енергомісткості рішень, технічних чи фізичних обмежень та можливості вносити зміни в існуючі рішення, простота виготовлення, реалізації й обслуговування.
Лише зважаючи на всі потенційні потреби користувачів, технологічні та економічні обмеження, інженер може приступити до розробки та виконання отриманого завдання.
Розв'язування проблем
При розв'язуванні поставлених завдань інженер, як правило, знаходить декілька можливих рішень. Тому потрібно оцінювати розв'язки проблем з точки зору їх придатності, безпеки і економіки, і на цій основі обирати рішення, які найкращим чином відповідають початковим вимогам. Створення відповідної математичної моделі, яка дозволяє проаналізувати і протестувати можливі рішення, як правило, є незамінним інструментом для інженерів.
Після аналізу багатьох існуючих патентів сформулював тези, що «нижній рівень» інженерних рішень ґрунтується на компромісах, в той час як «верхній рівень» діяльності інженера дозволяє обрати рішення, яке розв'язує основну проблему завдання.
Перевірка рішень
В інженерії широко використовують технічні випробування та аналіз перед запровадженням технічних рішень, з тим щоб оцінити їх роботоздатність. Використовують для цього: прототипи, масштабовані або спрощені моделі, обчислювальне моделювання, руйнівні і неруйнівні випробування та випробування на втому. Завданням випробувань є забезпечення гарантій роботоздатності технічного рішення згідно з попередніми припущеннями.
Впровадження інженерних рішень часто супроводжується серйозною відповідальністю. Інженери повинні розробляти і впроваджувати рішення, що не приводять до несподіваних чи ненавмисних збитків. Через це у готове рішення часто закладають запас міцності, щоби зменшити ризик збою. Проте, що більший запас міцності, то менш ефективне саме рішення.
Застосування обчислювальної техніки
Комп'ютери є важливим інструментом сучасної інженерії. Вони підтримують діяльність інженерів на кожному етапі роботи, від проєктування до виробництва та керування обладнанням.
Використання комп'ютерів для проєктування дозволяє прискорити і полегшити цей процес. У багатьох випадках, комп'ютерне моделювання дозволяє уникнути дорогих у розробці й випробуванні прототипів. Спеціалізоване програмне забезпечення пропонує інженеру бази даних готових рішень для використання в поточній роботі, і здатне генерувати керуюче програмне забезпечення для верстатів з ЧПК, що значно спрощує підготовку до процесу виробництва.
Комп'ютери широко використовують і на стадії виробництва, як основу автоматизації, забезпечуючи контроль швидкості й точність цього процесу на рівні, не доступному людині.
Основні галузі інженерії
Інженерія, як і інші галузі, що охоплюють широке поле людської діяльності, зазвичай розбивається на декілька підгалузей. Ці підгалузі охоплюють різні види інженерних робіт. Хоча, як правило, інженер отримує освіту з конкретної спеціальності, під час професійної діяльності інженер може стати багатопрофільним, попрацювавши в декількох обраних областях. Інженерію можливо поділити на чотири основні підгалузі:
- Хімічні технології — застосування фізики, хімії, біології та інженерних принципів з метою здійснення хімічних процесів у промислових масштабах.
- Будівельна справа (будівельна інженерія) — проєктування та будівництво промислових та цивільних споруд, споруд інфраструктури (аеропортів, автомобільних шляхів, залізниць, систем водопостачання та очисних споруд, мостів тощо), гідротехнічних споруд (греблі, дамби, канали).
- Електроінженерія — розробка і дослідження різних електричних й електронних систем, таких як: електричні кола, генератори, двигуни, електромагнітні/електромеханічні пристрої, електронні пристрої та схеми, оптичні технології й оптоелектроніка, комп'ютерні системи, телекомунікації, засоби вимірювальної техніки, елементи автоматизованих систем керування й електроніки.
- Машинобудування — розробка та виготовлення технічних систем, таких, як силове й енергетичне устаткування, продукція аерокосмічної галузі й літакобудування, озброєння, засоби транспорту, компресори, механічні передачі, кінематичні ланцюги, обладнання вакуумних технологій та ін.
Крім цих чотирьох підгалузей, виділяються інші види інженерної діяльності, що займають відокремлений статус. Історично склалося, що військово-морська інженерія і гірнича справа формувались як незалежні гілки. Сучасні класифікації іноді розглядають як незалежні наступні галузі: аерокосмічну інженерію, нафто-газовидобування, системотехніку, біомедичну інженерію, промислову інженерію, матеріалознавство та ядерну енергетику.
Нові спеціалізації формуються зазвичай у поєднанні з традиційними напрямками і завершуються формування нових гілок. Нові напрямки або нові сфери застосування як правило визначаються як тимчасові шляхом перестановки множини існуючих дисциплін, проте, коли даний напрямок стає визнаним, він потрапляє у класифікацію як нова галузь. Одним з ключових показників цього визнання є поява у провідних університетах нових департаментів і програм у цій новій галузі.
Для кожної із згаданих галузей інженерії існує одна спільна риса — це застосування у своїх дисциплінах таких наук, як фізика, хімія і математика.
Сучасні тенденції трансформації інженерії
Виділення стадії проєктування в сфері інженерії та її формування у самостійну галузь діяльності у другій половині XX століття призвело до кризи традиційного інженерного мислення, орієнтованого на застосування знань лише природничих і технічних наук і створення відносно простих технічних систем. Результатом цієї кризи було формування системотехнічної діяльності, орієнтованої на створення складних технічних систем.
Системотехніка (системна інженерія)
Прогресуюча диференціація і розвиток спеціалізації інженерної діяльності за окремими видами обумовлює потребу узгодження роботи інженерних працівників на різних етапах створення нової техніки, тобто — її інтеграції. А для здійснення такої інтеграції потрібні особливі спеціалісти — інженери-системотехніки (англ. systems engineers).
Системотехнічна діяльність є неоднорідною і включає в себе різні види інженерних розробок і наукових досліджень. Системотехнічна діяльність здійснюється різними групами фахівців, що займаються розробкою окремих підсистем. Розчленування складної технічної системи на підсистеми йде за різними ознаками: відповідно до спеціалізації, яка існує в технічних науках; за методами та технологіями виготовлення; за структурною побудовою проєктних установ. Крім того для втілення системотехнічної діяльності потрібна група особливих фахівців-універсалів — координаторів (головний конструктор, керівник теми, головний спеціаліст проєкту або служби наукової координації, керівник науково-тематичного відділу). Ці фахівці здійснюють координацію та науково-тематичне керівництво у першу чергу в плані об'єднання різних підсистем, і в плані об'єднання окремих операцій системотехнічної діяльності в єдине ціле.
Зазвичай системотехнічна діяльність складається з шести фаз:
- підготовка технічного завдання (аналіз потреби, вивчення проєктної проблеми, синтез варіантів можливих рішень, визначення фізичної можливості втілення розв'язання проблеми, вибір економічно рентабельних рішень, формування множини придатних рішень);
- передпроєктна стадія для вибору найкращої проєктної ідеї (вибір найперспективнішого рішення, формулювання математичних моделей, визначення критичних проєктних параметрів, аналіз сумісності складових проєктованої системи та її стабільності, аналіз резерву розвитку конструкції, прогнозування поведінки системи в майбутньому, експериментальна перевірка ідеї, усунення складностей та спрощення проєкту);
- розробка ескізного проєкту (обґрунтування бюджету та організації проєктування, попереднє проєктування підсистем, проєктування компонентів, виготовлення технічної документації на усі складові та систему в цілому, виготовлення прототипу системи, перевірка, аналіз та удосконалення системи);
- виготовлення та впровадження (планування виробництва, розподілу та споживання);
- експлуатація;
- оцінка.
Іноді додається ще одна фаза — «ліквідація», або «утилізація» системи, що в сучасних умовах часто є складним завданням через можливі екологічні наслідки.
Отже, системотехнічна діяльність являє собою комплексний вид діяльності, що включає велику кількість виконавців і функцій. Метою її є створення великих технічних систем і в зв'язку з цим — організація всіх робіт і фахівців, залучених до цієї розробки. Завдання інженера-системотехніка полягає в організації різних фахівців при проєктуванні системи.
Вихід інженерної діяльності у сферу соціально-технічних і соціально-економічних розробок призвів до відокремлення проєктування в самостійну галузь діяльності та трансформації його в системне проєктування, спрямоване на реорганізацію людської (наприклад, управлінської) діяльності, а не лише на розробку машинних компонентів. Сфера системного проєктування розширюється, воно охоплює всі галузі соціальної практики (обслуговування, споживання, навчання, управління тощо), а не тільки промислове виробництво. Формується соціотехнічне проєктування, завданням якого стає цілеспрямована зміна соціально-організаційних структур.
Соціотехніка
Діяльність сучасного інженера пов'язана з навколишнім середовищем, основою життя людини і суспільства. Тому орієнтація сучасного інженера тільки на природничі та технічні науки й математику, яка спочатку формується ще у вузі, не завжди відповідає його справжньому місцю в науково-технічному розвитку сучасного суспільства. Розв'язуючи свої, здавалося б, вузько професійні завдання, інженер активно впливає на суспільство, людину, природу і не завжди найкращим чином. Соціально-економічна спрямованість роботи інженера стає абсолютно очевидною в рамках ринкової економіки — коли інженер змушений пристосовувати свої вироби до ринку і споживача.
Завдання сучасної інженерії — це не просто створення технічного пристрою, механізму, машини тощо. До її функцій належить і забезпечення їхнього нормального функціонування в суспільстві (не тільки в технічному сенсі), зручність обслуговування, дбайливе ставлення до навколишнього середовища, нарешті, сприятливий естетичний вплив тощо. Мало створити технічну систему, необхідно організувати соціальні умови її впровадження та функціонування з максимальними зручностями і користю для людини.
Новий стан у системному проєктуванні є проєктування систем діяльності. Тут мова йде про соціотехнічне (на противагу системотехнічному) проєктування, де головна увага має приділятися не машинним компонентам, а людській діяльності, її соціальним і психологічним аспектам. Специфіка сучасного соціотехнічного проєктування виражається у двох основних характеристиках: гуманітаризація (інтегрування з культурою та знаннями) та індивідуалізація (проєктування без прототипів).
Соціотехнічне проєктування виходить за межі традиційної схеми «наука-інженерія-виробництво» і замикається на найрізноманітніші види соціальної практики (наприклад, на навчання, обслуговування тощо), де класична інженерна установка перестає діяти, а іноді має і негативне значення. Все це веде до зміни самого змісту проєктної діяльності, яке розширює вузькі рамки інженерної діяльності і стає самостійною сферою сучасної культури.
Цитати
«Науковці вивчають світ яким він є; інженери створюють світ, якого раніше не було.»
Перефразовуючи (з «інженер» на «інженерія») у висловлюванні першого ректора КПІ В. Л. Кирпичова можна сказати, що
«Інженерія — це здатність придумувати та облаштовувати майбутнє.»
Примітки
- Етимологічний словник української мови: В 7 т. / АН УРСР. Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні; Редкол. О. С. Мельничук (головний ред.) та ін. — К.: Наук. думка, 1985. Т. 2: Д — Копці / Укл.: Н. С. Родзевич та ін. — 1985. — 572 с. — С. 304
- by Sir James Hamilton, UK Engineering Council Quote: «The Civilingenior degree encompasses the main branches of engineering civil, mechanical, electrical, chemical.» (From the Internet Archive) (англ.)
- Bronzino JD, ed. The Biomedical Engineering Handbook, CRC Press, 2006,
- http://www.jstor.org/pss/10.1525/hsps.2001.31.2.223 (англ.)
- http://www.careercornerstone.org/pdf/nuclear/nuceng.pdf [ 29 вересня 2011 у Wayback Machine.] (англ.)
- Ryschkewitsch, M.G. NASA Chief Engineer. Improving the capability to Engineer Complex Systems –Broadening the Conversation on the Art and Science of Systems Engineering (PDF). с. 8. Архів (PDF) оригіналу за 23 червня 2013. Процитовано 15 жовтня 2011.
{{}}
: Вказано більш, ніж один|pages=
та|page=
() - American Society for Engineering Education (1970). . Т. 60. American Society for Engineering Education. с. 467. Архів оригіналу за 11 січня 2012. Процитовано 7 березня 2012.
The great engineer Theodore von Karman once said, «Scientists study the world as it is, engineers create the world that never has been.» Today, more than ever, the engineer must create a world that never has been…
Див. також
Джерела
- Історія інженерної діяльності: навч. посіб. для студ. бакалавр. напрямку 6.0902 — «Інженерна механіка» та спец. інженерії: 7.090202 — «Технологія машинобудування», 7.090203 — «Металорізальні верстати та системи» / Р. Д. Іскович-Лотоцький, І. В. Севост'янов. — Вінниця: Вінницький держ. технічний ун-т, 2003.
- Ч. 1. — [Б. м.]: [б.в.], 2003. — 122 с. : рис., табл. — Бібліогр.: с. 109—112.
- Ч. 2. — [Б. м.]: [б.в.], 2003. — 128 с. : рис. — Бібліогр.: с. 124—126.
- Ч. 3. — [Б. м.]: [б.в.], 2003. — 120 с. : рис. — Бібліогр.: с. 117—120.
- Крик Э. Введение в инженерное дело. — М. : Энергия, 1970. (Це переклад книги: Krick, Edward V. An Introduction To Engineering: Methods, Concerns and Issues. — John Wiley & Sons, 1976.)
- Бучинський М. Я., Горик О. В., Чернявський А. М., Яхін С. В. ОСНОВИ ТВОРЕННЯ МАШИН / [За редакцією О. В. Горика, доктора технічних наук, професора, заслуженого працівника народної освіти України]. — Харків: Вид-во «НТМТ», 2017. — 448 с. : 52 іл.
- Krick, Edward V. An Introduction To Engineering: Methods, Concerns and Issues. — John Wiley & Sons, 1976.
- Горохов В. Е. Знать, чтобы делать (История инженерной профессии и её роль в современной культуре). — М. : Знание, 1987.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Inzhene riya vid lat ingenium zdibnist vinahidlivist sin ce praktika vikoristannya prirodnichih nauk matematiki ta procesu inzhenernogo proektuvannya dlya virishennya tehnichnih i tehnologichnih zadach pidvishennya efektivnosti ta produktivnosti i vdoskonalennya sistem Suchasna inzheneriya vklyuchaye v sebe bagato pidgaluzej yaki vklyuchayut proektuvannya ta vdoskonalennya infrastrukturi mashin transportnih zasobiv elektroniki materialiv ta energetichnih sistem Galuz lyudskoyi intelektualnoyi diyalnosti iz zastosuvannya dosyagnen nauki do rozv yazannya konkretnih tehniko tehnologichnih problem lyudstva Inzhenerna diyalnist maye na meti rozv yazannya problem riznogo masshtabu ta harakteru Inzheneriya Tema vivchennya doslidzhennyatehnika i tehnologiya Doslidzhuyetsya vd GeshtegEngineering Pidtrimuyetsya Vikiproyektomd Vebsajt Stack Exchangeengineering stackexchange com Inzheneriya u Vikishovishi Folkerkske koleso inzhenernij proyekt 21 stolittya Suchasna inzhenerna diyalnist yavlyaye soboyu zrilu formu trudovoyi diyalnosti bezposeredno spryamovanoyi na rozv yazannya tehnichnih zavdan i stvorennya tehniki ta tehnologij Inzheneriya ob yednuye vsih inzheneriv nezalezhno vid togo v yakij sferi suspilnogo zhittya vikoristovuyetsya yihnya pracya U vuzkomu sensi inzheneriya ce vikoristannya materiyi energiyi ta abstraktnih ob yektiv dlya stvorennya konstrukcij mashin ta obladnannya priznachenih dlya vikonannya konkretnih funkcij abo rozv yazannya konkretnoyi problemi Lyudej sho postijno ta na visokomu rivni praktikuyut inzheneriyu nazivayut inzhenerami Inzhener vikoristovuye uyavu i dosvid zdatnist analizuvati i ocinyuvati zastosovuye svoyi znannya dlya proyektuvannya budivnictva ekspluataciyi ta vdoskonalennya mashin i procesiv napriklad tehnologiyi virobnichih procesiv ohoroni navkolishnogo seredovisha biotehnologiyi Istoriya terminuEtimologiya terminu Istoriya ponyattya inzheneriya syagaye davnini koli lyudstvo zrobilo taki vinahodi yak koleso vazhil ta shkiv U comu konteksti inzhener oznachaye osobu yaka zdijsnyuye praktichni ta korisni vinahodi Za vsima nayavnimi danimi termin pohodit vid fr Ingenierie Cej termin ye pohidnim v svoyu chergu vid starogo francuzkogo terminu engigneor sho oznachaye konstruktor vijskovih mashin Anglijski slova engineering ta engineer hocha i podibni za zvuchannyam mayut inshe pohodzhennya Bilshe togo voni ne pohodyat yak mozhna bulo b pripustiti vid slova engine mashina a vid lat ingenium vrodzheni zdibnosti talant genij Praktika vzhivannya terminu Pevnij chas termin buv malovzhivanim deyaki slovniki yaksho i podayut jogo to z primitkoyu zastarilij ale ostannim chasom aktivno vidnovlyuyetsya osoblivo v takih spoluchennyah yak genna inzheneriya angl Genetic engineering programna inzheneriya angl Software engineering inzheneriya znan angl Knowledge engineering tosho Etapi rozvitku klasichnoyi inzheneriyiAntikiterskij mehanizm osnovnij fragment Kreslyarskij stil golovnij instrument inzhenera konstruktora 20 go stolittya Popri te sho suchasne mashinobuduvannya bulo stvoreno u XIX stolitti jogo vitoki syagayut davnini koli bulo skonstrujovano nizku mashin dlya civilnogo ta vijskovogo vzhitku Odnim iz najvidomishih ye antikiterskij mehanizm mashina z bezprecedentnim rivnem skladnosti stvorennya yakoyi datuyetsya priblizno 70 mi rokami do n e Pershij prainzhenernij etap buv etapom stanovlennya inzhenernoyi diyalnosti u Starodavnomu sviti pov yazanim golovnim chinom z budivnictvom ta arhitekturoyu Vin oznamenuvav soboyu rizkij stribok u rozvitku gromadskih form tehnichnoyi diyalnosti pershij vuzlovij moment yiyi istoriyi Najdavnishe vidome im ya inzhenera Imhotep odin z chinovnikiv faraona Dzhosera i yakij buv proyektantom i budivnichim stupinchastoyi piramidi u Sakkari v roki blizko 2630 2611 do n e Vvazhayut takozh sho vin buv pershim hto vikoristav koloni v arhitekturi Najvidatnishimi inzhenerami ciyeyi epohi buli vihidci znamenitoyi Aleksandrijskoyi shkoli Geron Aleksandrijskij Ktesibij Arhimed a takozh rimskij arhitektor Mark Vitruvij Pollion kotrij napisav pracyu Desyat knig pro arhitekturu Prikladami dosyagnen starodavnoyi inzheneriyi ye sporudi taki yak Akropol i Parfenon v Greciyi Kolizej v Starodavnomu Rimi Visyachi sadi Semiramidi ta piramidi Yegiptu Drugij peredinzhenernij etap inzheneriyi rozpochavsya v epohu Vidrodzhennya i rozvivavsya v umovah feodalnih vidnosin i zarodzhennya Osnovnoyu sferoyu inzhenernoyi diyalnosti prodovzhuye zalishatisya budivnictvo a takozh stvorennya vijskovoyi tehniki metalnih stinobitnih ta inshih mashin I tomu v Enciklopediyi Didro ta D Alambera inzhenera viznacheno yak budivelnika vijskovih ukriplen i mashin Najvidatnishim inzhenerom epohi Vidrodzhennya buv Leonardo da Vinchi hudozhnik arhitektor mehanik eksperimentator i vinahidnik genialnist yakogo bula pidtverdzhena gruntovnimi tehnichnimi znannyami Tretij etap stanovlennya inzheneriyi mav misce v epohu promislovogo perevorotu i poshirennya robochih mashin na osnovi parovogo dviguna Pershij parovij dvigun pobuduvav u 1698 roci inzhener mehanik Tomas Severi Vinahodi Tomasa Severi ta Dzhejmsa Vatta prizveli do stvorennya u Velikij Britaniyi suchasnogo mashinobuduvannya Rozrobka specializovanih mashin ta instrumentiv u hodi promislovogo perevorotu dozvolila zaprovaditi masove virobnictvo sho prizvelo do shvidkogo rozvitku ciyeyi galuzi Chetvertij etap predstavlyav rozvitok inzheneriyi na osnovi sistemi mashin i tehnichnih nauk v umovah rozvitku promislovosti u XIX st U seredini XIX st rozvitok nauki viklikanij potrebami materialno tehnichnogo virobnictva prizviv do viniknennya socialnih institutiv tehnichnih nauk i naukovo obgruntovanoyi tehnichnoyi diyalnosti yaka z cogo chasu stala vvazhatisya inzhenernoyu Z cih pir tehnichne pidgotovlennya virobnictva staye perevazhno inzhenernim ta persh za vse konstruktorskim ta tehnologichnim a inzhener ce vzhe perevazhno mashinobudivnik U cej chas z yavilasya takozh taka galuz inzheneriyi yak himichna tehnologiya u zv yazku iz viniknennyam potrebi u novih materialah ta novih tehnologichnih procesah neobhidnih dlya virobnictva v promislovih masshtabah Popit buv nastilki silnim sho vinikla nova galuz promislovosti yaka zajmayetsya en ta serijnim virobnictvom himichnih spoluk Rol himichnoyi tehnologiyi polyagaye v rozrobci ta ekspluataciyi zavodiv sho viroblyayut himikati Inzheneriya elektrichna bere svij pochatok v eksperimentah XIX stolittya yaki proveli Alessandro Volta Majkl Faradej Georg Om Andre Mari Amper ta inshi Osnovnim rezultatom provedenih eksperimentiv buv vinahid elektrichnogo dviguna Roboti Dzhejmsa Maksvella i Genriha Gerca v kinci XIX stolittya poklala pochatok elektroniki Nastupni vinahodi vakuumnoyi lampi i tranzistora prizveli do rozvitku elektroniki i elektrotehniki P yatij etap formuvannya suchasnoyi inzheneriyi v epohu burhlivogo rozvitku informacijnih tehnologij U drugij polovini XX st vidbuvayetsya yakisnij stribok u rozvitku socialnoyi funkciyi nauki yak bezposerednoyi produktivnoyi sili Nosiyami ciyeyi funkciyi stayut inzheneri diyalnist yakih i ye osnovnim kanalom peretvorennya dosyagnen nauki u tehnichni sistemi ta tehnologiyi Inzheneriyu ne slid ototozhnyuvati z naukoyu navit tehnichnoyu Yaksho naukovec peresliduye piznavalni cili to pered inzhenerom zavzhdi stoyit konkretne praktichne zavdannya stvoriti tehnichnij chi tehnologichnij ob yekt prichomu protyagom obmezhenogo promizhku chasu i z minimalnimi zatratami Inzheneriya maye sens lishe todi koli yiyi rezultati mayut praktichne vtilennya Inzheneriya u suchasnih umovah ce tehnichne zastosuvannya nauki spryamovane virobnictvo tehniki i zadovolennya tehnichnih potreb suspilstva Osnovni risi inzheneriyiPershe na sho zvertayut uvagu pri opisi inzheneriyi ce te sho vona spryamovana na diyalnist u sferi materialnogo virobnictva abo diyalnist yaka spryamovana na rozv yazannya zavdan materialnogo virobnictva Zvidsi tehnichna spryamovanist inzheneriyi Meta inzhenernoyi diyalnosti polyagaye u stvorenni tehniki tehnologiyi ta efektivnogo yih vikoristannya v sistemi suspilnogo virobnictva Poza cim inzhener pozbavlenij predmeta svoyeyi diyalnosti Nastupna harakterna osoblivist inzheneriyi polyagaye v tomu sho vona spryamovana na rozv yazannya superechnostej mizh ob yektom prirodoyu i sub yektom suspilstvom na proces peretvorennya prirodnogo v socialne prirodnogo v shtuchne Dlya inzheneriyi tehnika vistupaye yak prirodno shtuchna sistema yaka rozv yazuye tehnichni protirichchya prirodnogo ta shtuchnogo u sferi yiyi diyalnosti Zvidsi dvoyista oriyentaciya inzheneriyi na nauku sho zajmayetsya vivchennyam prirodi i na virobnictvo sho mistit pevnij praktichnij dosvid Bilshu chastinu intelektualnogo potencialu inzhenera skladayut naukovi znannya v mezhah yakih uzagalnyuyutsya dani dosvidu Zvisno zovsim ne obov yazkovo voloditi rozvinenoyu naukovoyu teoriyeyu dlya konstruyuvannya ta vigotovlennya prostih tehnichnih zasobiv Dobrotni godinniki na zubchastih shesternyah stvorili bez teoriyi mashin i mehanizmiv yaka z yavilasya znachno piznishe Ale skladnu suchasnu tehniku bez zastosuvannya naukovih znan stvoriti nemozhlivo Tak bez vikoristannya dosyagnen fiziki napivprovidnikiv nemozhlivo stvoriti elektronnij godinnik a bez znannya elektroniki informatiki ta she cilogo kompleksu nauk nemozhlivo stvoriti obchislyuvalnu mashinu Ci obstavini viznachayut misce inzheneriyi ta sam harakter ciyeyi diyalnosti Sfera isnuvannya inzheneriyi zajmaye promizhne polozhennya mizh teoriyeyu i praktikoyu pracya inzhenera ye rozumovoyu praceyu u sferi materialnogo virobnictva U procesi zastosuvannya vidkritih prirodnichimi naukami zakoniv dlya proyektuvannya konstruyuvannya vigotovlennya ta vdoskonalennya tehniki i tehnologiyi ci zakoni potribno ne tilki privesti do zruchnogo viglyadu dlya yih zastosuvannya ale j vtiliti yih u novij tehnici i tehnologiyi Cej proces ye najskladnishim najvidpovidalnishim i najcikavishim v inzheneriyi Same vin nadaye cij diyalnosti tvorchij harakter Tvorchist odna z najvazhlivishih ris inzhenernoyi diyalnosti Strukturnimi elementami inzhenernoyi tvorchosti ye vidobrazhennya ta osmislennya tehnichnoyi potrebi yak problemi tehnichnogo progresu vinoshuvannya novoyi tehnichnoyi ideyi rozrobka idealnoyi modeli tehnichnogo pristroyu konstruyuvannya perehid vid idealnoyi modeli do stvorennya novogo tehnichnogo pristroyu na osnovi matematichnih i tehnichnih rozrahunkiv stvorennya novogo promislovogo zrazka Tvorchij harakter diyalnosti inzhenera proyavlyayetsya nasampered u tomu sho vin svidomo formuye metu svoyeyi diyalnosti na osnovi osmislennya tehnichnih potreb virobnictva i suspilstva v cilomu Tvorchist vinikaye zavdyaki zdatnosti lyudskoyi svidomosti do uyavi i ye idealnim analogom podalshoyi materialnoyi diyalnosti sub yekta Inzhenerna tvorchist realizuye vihid za mezhi isnuyuchogo stanu tehniki i tehnologiyi i rezultatom yiyi ye poyava vinahodu Vinahid ce akt svidomosti yakij zalishaye pozadu sebe staru dijsnist i tvorit novu U svoyij suti vinahid protilezhnij prirodi yak shtuchne do naturalnogo Tradicijno vvazhalasya bezsumnivnoyu i chitkoyu vidminnist mizh vidkrittyam i vinahodom Odnak strogu mezhu mizh vinahodom i vidkrittyam provesti vazhko cherez te sho i pershe i druge ye rezultatom rozumovoyi diyalnosti I tomu buvaye vazhko vstanoviti chi zrobleno u yakomus konkretnomu vipadku vinahid abo vidkrittya Chasto te i inshe mayut odni i ti zh psihologichni mehanizmi i mozhut vidbuvatisya pri provedenni odnogo doslidzhennya abo odne z nih stvoryuye peredumovi dlya inshogo Pri comu v odnih vipadkah vidkrittya stvoryuye ob yektivnu bazu dlya tehnichnih vinahodiv Tak vidkrittya vlastivostej elektriki prizvelo do vinahodu elektrodviguna V inshih navpaki u vinajdenomu ob yekti zgodom vidkrivayut shos nove sho do togo bulo nevidomim E Torrichelli spochatku vinajshov barometr a vzhe piznishe vidkriv atmosfernij tisk Lishe na pershih etapah stanovlennya inzhenernoyi diyalnosti vinahidnictvo spiralos na empirichnij riven znannya V umovah zhe rozvinenoyi tehnichnoyi nauki bud yakij vinahid gruntuyetsya na retelnih inzhenernih doslidzhennyah i suprovodzhuyetsya nimi Z rozvitkom masovogo virobnictva vinikaye neobhidnist jogo specialnoyi proyektno konstruktorskoyi pidgotovki Konstruyuvannya yavlyaye soboyu rozrobku konstrukciyi tehnichnoyi sistemi yaka potim materializuyetsya v procesi jogo vigotovlennya na virobnictvi Stadiya vigotovlennya pov yazana z montazhem vzhe gotovih elementiv konstrukciyi i z paralelnim vigotovlennyam novih elementiv Funkciyi inzhenera v danomu vipadku polyagayut v organizaciyi virobnictva konkretnogo klasu virobiv i rozrobci tehnologiyi vigotovlennya pevnoyi konstrukciyi tehnichnoyi sistemi Tehnichni problemi sho vinikayut na pevnomu okremomu virobnictvi v tij chi inshij tehnichnij galuzi chi v suspilstvi v cilomu stavlyat pered inzhenerami pevni tehnichni zavdannya Tak napriklad energetichnij golod stavit pered inzheneriyeyu zavdannya znahodzhennya ta praktichnogo vikoristannya Protirichchya mizh postavlenimi tehnichnimi zavdannyami i mozhlivistyu yih rozv yazannya na osnovi isnuyuchih tehnichnih zasobiv porodzhuye tehnichnu problemu stvorennya vidpovidnih tehnichnih rishen Pri comu inzhener povinen tak sformulyuvati konkretnu tehnichnu zadachu shob u nij v neyavnij formi yak bi u viglyadi peredchuttya mistilasya konkretna tehnichna ideya rozv yazannya ciyeyi zadachi Cherez skladnij i superechlivij proces proyektuvannya a potim konstruyuvannya ta vigotovlennya tehnichna problema otrimuye svoye rishennya Rozpodil praci v oblasti inzheneriyi neminuche vede do specializaciyi inzheneriv sho pracyuyut perevazhno v sferi abo en abo konstruyuvannya abo stvorennya tehnologij vigotovlennya ta organizaciyi virobnictva tehnichnih sistem Z poyavoyu ta rozvitkom tehnichnih nauk zminilasya i sama inzhenerna diyalnist U nij postupovo vidililisya novi napryamki tisno pov yazani z naukovoyu diyalnistyu ale yaki ne zvodyatsya do neyi z opracyuvannyam zagalnoyi ideyi zadumu stvoryuvanoyi sistemi virobu sporudi chi pristroyu i persh za vse proyektuvannya Metodologiya inzheneriyiKrash test avtomobilya na pidpriyemstvi General Motors z metoyu perevirki jogo bezpechnosti Komp yuterne modelyuvannya zapusku kosmichnogo aparatu Div takozh Metodi inzhenernogo tvorennya Metodologiya staye vse vazhlivishoyu chastinoyu inzheneriyi veliki kompaniyi rozroblyayut svoyi vlasni metodologiyi ale vse she trivayut poshuki universalnoyi metodologiyi inzheneriyi nezalezhno vid konkretnih galuzej ta vikoristovuvanih instrumentiv Takim chinom vinikli novi galuzi doslidzhen ta program takih yak sistemotehnika inzheneriya znan Zagalom zavdannyam kozhnogo inzhenera ye rozuminnya meti zavdannya vimog ta obmezhen shodo ochikuvanogo rezultatu abo produktu Zazvichaj ne ye dostatnim dovilne proyektuvannya ta vikonannya neobhidno vrahovuvati dodatkovi umovi Ce mozhe buti pov yazano z vimogami yakosti nayavnosti sirovini energomistkosti rishen tehnichnih chi fizichnih obmezhen ta mozhlivosti vnositi zmini v isnuyuchi rishennya prostota vigotovlennya realizaciyi j obslugovuvannya Lishe zvazhayuchi na vsi potencijni potrebi koristuvachiv tehnologichni ta ekonomichni obmezhennya inzhener mozhe pristupiti do rozrobki ta vikonannya otrimanogo zavdannya Rozv yazuvannya problem Pri rozv yazuvanni postavlenih zavdan inzhener yak pravilo znahodit dekilka mozhlivih rishen Tomu potribno ocinyuvati rozv yazki problem z tochki zoru yih pridatnosti bezpeki i ekonomiki i na cij osnovi obirati rishennya yaki najkrashim chinom vidpovidayut pochatkovim vimogam Stvorennya vidpovidnoyi matematichnoyi modeli yaka dozvolyaye proanalizuvati i protestuvati mozhlivi rishennya yak pravilo ye nezaminnim instrumentom dlya inzheneriv Pislya analizu bagatoh isnuyuchih patentiv sformulyuvav tezi sho nizhnij riven inzhenernih rishen gruntuyetsya na kompromisah v toj chas yak verhnij riven diyalnosti inzhenera dozvolyaye obrati rishennya yake rozv yazuye osnovnu problemu zavdannya Perevirka rishen V inzheneriyi shiroko vikoristovuyut tehnichni viprobuvannya ta analiz pered zaprovadzhennyam tehnichnih rishen z tim shob ociniti yih robotozdatnist Vikoristovuyut dlya cogo prototipi masshtabovani abo sprosheni modeli obchislyuvalne modelyuvannya rujnivni i nerujnivni viprobuvannya ta viprobuvannya na vtomu Zavdannyam viprobuvan ye zabezpechennya garantij robotozdatnosti tehnichnogo rishennya zgidno z poperednimi pripushennyami Vprovadzhennya inzhenernih rishen chasto suprovodzhuyetsya serjoznoyu vidpovidalnistyu Inzheneri povinni rozroblyati i vprovadzhuvati rishennya sho ne privodyat do nespodivanih chi nenavmisnih zbitkiv Cherez ce u gotove rishennya chasto zakladayut zapas micnosti shobi zmenshiti rizik zboyu Prote sho bilshij zapas micnosti to mensh efektivne same rishennya Zastosuvannya obchislyuvalnoyi tehniki Komp yuteri ye vazhlivim instrumentom suchasnoyi inzheneriyi Voni pidtrimuyut diyalnist inzheneriv na kozhnomu etapi roboti vid proyektuvannya do virobnictva ta keruvannya obladnannyam Vikoristannya komp yuteriv dlya proyektuvannya dozvolyaye priskoriti i polegshiti cej proces U bagatoh vipadkah komp yuterne modelyuvannya dozvolyaye uniknuti dorogih u rozrobci j viprobuvanni prototipiv Specializovane programne zabezpechennya proponuye inzheneru bazi danih gotovih rishen dlya vikoristannya v potochnij roboti i zdatne generuvati keruyuche programne zabezpechennya dlya verstativ z ChPK sho znachno sproshuye pidgotovku do procesu virobnictva Komp yuteri shiroko vikoristovuyut i na stadiyi virobnictva yak osnovu avtomatizaciyi zabezpechuyuchi kontrol shvidkosti j tochnist cogo procesu na rivni ne dostupnomu lyudini Osnovni galuzi inzheneriyiInzheneriya yak i inshi galuzi sho ohoplyuyut shiroke pole lyudskoyi diyalnosti zazvichaj rozbivayetsya na dekilka pidgaluzej Ci pidgaluzi ohoplyuyut rizni vidi inzhenernih robit Hocha yak pravilo inzhener otrimuye osvitu z konkretnoyi specialnosti pid chas profesijnoyi diyalnosti inzhener mozhe stati bagatoprofilnim popracyuvavshi v dekilkoh obranih oblastyah Inzheneriyu mozhlivo podiliti na chotiri osnovni pidgaluzi Himichni tehnologiyi zastosuvannya fiziki himiyi biologiyi ta inzhenernih principiv z metoyu zdijsnennya himichnih procesiv u promislovih masshtabah Budivelna sprava budivelna inzheneriya proyektuvannya ta budivnictvo promislovih ta civilnih sporud sporud infrastrukturi aeroportiv avtomobilnih shlyahiv zaliznic sistem vodopostachannya ta ochisnih sporud mostiv tosho gidrotehnichnih sporud grebli dambi kanali Elektroinzheneriya rozrobka i doslidzhennya riznih elektrichnih j elektronnih sistem takih yak elektrichni kola generatori dviguni elektromagnitni elektromehanichni pristroyi elektronni pristroyi ta shemi optichni tehnologiyi j optoelektronika komp yuterni sistemi telekomunikaciyi zasobi vimiryuvalnoyi tehniki elementi avtomatizovanih sistem keruvannya j elektroniki Mashinobuduvannya rozrobka ta vigotovlennya tehnichnih sistem takih yak silove j energetichne ustatkuvannya produkciya aerokosmichnoyi galuzi j litakobuduvannya ozbroyennya zasobi transportu kompresori mehanichni peredachi kinematichni lancyugi obladnannya vakuumnih tehnologij ta in Krim cih chotiroh pidgaluzej vidilyayutsya inshi vidi inzhenernoyi diyalnosti sho zajmayut vidokremlenij status Istorichno sklalosya sho vijskovo morska inzheneriya i girnicha sprava formuvalis yak nezalezhni gilki Suchasni klasifikaciyi inodi rozglyadayut yak nezalezhni nastupni galuzi aerokosmichnu inzheneriyu nafto gazovidobuvannya sistemotehniku biomedichnu inzheneriyu promislovu inzheneriyu materialoznavstvo ta yadernu energetiku Novi specializaciyi formuyutsya zazvichaj u poyednanni z tradicijnimi napryamkami i zavershuyutsya formuvannya novih gilok Novi napryamki abo novi sferi zastosuvannya yak pravilo viznachayutsya yak timchasovi shlyahom perestanovki mnozhini isnuyuchih disciplin prote koli danij napryamok staye viznanim vin potraplyaye u klasifikaciyu yak nova galuz Odnim z klyuchovih pokaznikiv cogo viznannya ye poyava u providnih universitetah novih departamentiv i program u cij novij galuzi Dlya kozhnoyi iz zgadanih galuzej inzheneriyi isnuye odna spilna risa ce zastosuvannya u svoyih disciplinah takih nauk yak fizika himiya i matematika Suchasni tendenciyi transformaciyi inzheneriyiVidilennya stadiyi proyektuvannya v sferi inzheneriyi ta yiyi formuvannya u samostijnu galuz diyalnosti u drugij polovini XX stolittya prizvelo do krizi tradicijnogo inzhenernogo mislennya oriyentovanogo na zastosuvannya znan lishe prirodnichih i tehnichnih nauk i stvorennya vidnosno prostih tehnichnih sistem Rezultatom ciyeyi krizi bulo formuvannya sistemotehnichnoyi diyalnosti oriyentovanoyi na stvorennya skladnih tehnichnih sistem Sistemotehnika sistemna inzheneriya Progresuyucha diferenciaciya i rozvitok specializaciyi inzhenernoyi diyalnosti za okremimi vidami obumovlyuye potrebu uzgodzhennya roboti inzhenernih pracivnikiv na riznih etapah stvorennya novoyi tehniki tobto yiyi integraciyi A dlya zdijsnennya takoyi integraciyi potribni osoblivi specialisti inzheneri sistemotehniki angl systems engineers Sistemotehnichna diyalnist ye neodnoridnoyu i vklyuchaye v sebe rizni vidi inzhenernih rozrobok i naukovih doslidzhen Sistemotehnichna diyalnist zdijsnyuyetsya riznimi grupami fahivciv sho zajmayutsya rozrobkoyu okremih pidsistem Rozchlenuvannya skladnoyi tehnichnoyi sistemi na pidsistemi jde za riznimi oznakami vidpovidno do specializaciyi yaka isnuye v tehnichnih naukah za metodami ta tehnologiyami vigotovlennya za strukturnoyu pobudovoyu proyektnih ustanov Krim togo dlya vtilennya sistemotehnichnoyi diyalnosti potribna grupa osoblivih fahivciv universaliv koordinatoriv golovnij konstruktor kerivnik temi golovnij specialist proyektu abo sluzhbi naukovoyi koordinaciyi kerivnik naukovo tematichnogo viddilu Ci fahivci zdijsnyuyut koordinaciyu ta naukovo tematichne kerivnictvo u pershu chergu v plani ob yednannya riznih pidsistem i v plani ob yednannya okremih operacij sistemotehnichnoyi diyalnosti v yedine cile Zazvichaj sistemotehnichna diyalnist skladayetsya z shesti faz pidgotovka tehnichnogo zavdannya analiz potrebi vivchennya proyektnoyi problemi sintez variantiv mozhlivih rishen viznachennya fizichnoyi mozhlivosti vtilennya rozv yazannya problemi vibir ekonomichno rentabelnih rishen formuvannya mnozhini pridatnih rishen peredproyektna stadiya dlya viboru najkrashoyi proyektnoyi ideyi vibir najperspektivnishogo rishennya formulyuvannya matematichnih modelej viznachennya kritichnih proyektnih parametriv analiz sumisnosti skladovih proyektovanoyi sistemi ta yiyi stabilnosti analiz rezervu rozvitku konstrukciyi prognozuvannya povedinki sistemi v majbutnomu eksperimentalna perevirka ideyi usunennya skladnostej ta sproshennya proyektu rozrobka eskiznogo proyektu obgruntuvannya byudzhetu ta organizaciyi proyektuvannya poperednye proyektuvannya pidsistem proyektuvannya komponentiv vigotovlennya tehnichnoyi dokumentaciyi na usi skladovi ta sistemu v cilomu vigotovlennya prototipu sistemi perevirka analiz ta udoskonalennya sistemi vigotovlennya ta vprovadzhennya planuvannya virobnictva rozpodilu ta spozhivannya ekspluataciya ocinka Inodi dodayetsya she odna faza likvidaciya abo utilizaciya sistemi sho v suchasnih umovah chasto ye skladnim zavdannyam cherez mozhlivi ekologichni naslidki Otzhe sistemotehnichna diyalnist yavlyaye soboyu kompleksnij vid diyalnosti sho vklyuchaye veliku kilkist vikonavciv i funkcij Metoyu yiyi ye stvorennya velikih tehnichnih sistem i v zv yazku z cim organizaciya vsih robit i fahivciv zaluchenih do ciyeyi rozrobki Zavdannya inzhenera sistemotehnika polyagaye v organizaciyi riznih fahivciv pri proyektuvanni sistemi Vihid inzhenernoyi diyalnosti u sferu socialno tehnichnih i socialno ekonomichnih rozrobok prizviv do vidokremlennya proyektuvannya v samostijnu galuz diyalnosti ta transformaciyi jogo v sistemne proyektuvannya spryamovane na reorganizaciyu lyudskoyi napriklad upravlinskoyi diyalnosti a ne lishe na rozrobku mashinnih komponentiv Sfera sistemnogo proyektuvannya rozshiryuyetsya vono ohoplyuye vsi galuzi socialnoyi praktiki obslugovuvannya spozhivannya navchannya upravlinnya tosho a ne tilki promislove virobnictvo Formuyetsya sociotehnichne proyektuvannya zavdannyam yakogo staye cilespryamovana zmina socialno organizacijnih struktur Dokladnishe Sistemotehnika Sociotehnika Diyalnist suchasnogo inzhenera pov yazana z navkolishnim seredovishem osnovoyu zhittya lyudini i suspilstva Tomu oriyentaciya suchasnogo inzhenera tilki na prirodnichi ta tehnichni nauki j matematiku yaka spochatku formuyetsya she u vuzi ne zavzhdi vidpovidaye jogo spravzhnomu miscyu v naukovo tehnichnomu rozvitku suchasnogo suspilstva Rozv yazuyuchi svoyi zdavalosya b vuzko profesijni zavdannya inzhener aktivno vplivaye na suspilstvo lyudinu prirodu i ne zavzhdi najkrashim chinom Socialno ekonomichna spryamovanist roboti inzhenera staye absolyutno ochevidnoyu v ramkah rinkovoyi ekonomiki koli inzhener zmushenij pristosovuvati svoyi virobi do rinku i spozhivacha Zavdannya suchasnoyi inzheneriyi ce ne prosto stvorennya tehnichnogo pristroyu mehanizmu mashini tosho Do yiyi funkcij nalezhit i zabezpechennya yihnogo normalnogo funkcionuvannya v suspilstvi ne tilki v tehnichnomu sensi zruchnist obslugovuvannya dbajlive stavlennya do navkolishnogo seredovisha nareshti spriyatlivij estetichnij vpliv tosho Malo stvoriti tehnichnu sistemu neobhidno organizuvati socialni umovi yiyi vprovadzhennya ta funkcionuvannya z maksimalnimi zruchnostyami i koristyu dlya lyudini Novij stan u sistemnomu proyektuvanni ye proyektuvannya sistem diyalnosti Tut mova jde pro sociotehnichne na protivagu sistemotehnichnomu proyektuvannya de golovna uvaga maye pridilyatisya ne mashinnim komponentam a lyudskij diyalnosti yiyi socialnim i psihologichnim aspektam Specifika suchasnogo sociotehnichnogo proyektuvannya virazhayetsya u dvoh osnovnih harakteristikah gumanitarizaciya integruvannya z kulturoyu ta znannyami ta individualizaciya proyektuvannya bez prototipiv Sociotehnichne proyektuvannya vihodit za mezhi tradicijnoyi shemi nauka inzheneriya virobnictvo i zamikayetsya na najriznomanitnishi vidi socialnoyi praktiki napriklad na navchannya obslugovuvannya tosho de klasichna inzhenerna ustanovka perestaye diyati a inodi maye i negativne znachennya Vse ce vede do zmini samogo zmistu proyektnoyi diyalnosti yake rozshiryuye vuzki ramki inzhenernoyi diyalnosti i staye samostijnoyu sferoyu suchasnoyi kulturi Citati Naukovci vivchayut svit yakim vin ye inzheneri stvoryuyut svit yakogo ranishe ne bulo Teodor fon Karman Perefrazovuyuchi z inzhener na inzheneriya u vislovlyuvanni pershogo rektora KPI V L Kirpichova mozhna skazati sho Inzheneriya ce zdatnist pridumuvati ta oblashtovuvati majbutnye PrimitkiEtimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi V 7 t AN URSR In t movoznavstva im O O Potebni Redkol O S Melnichuk golovnij red ta in K Nauk dumka 1985 T 2 D Kopci Ukl N S Rodzevich ta in 1985 572 s S 304 by Sir James Hamilton UK Engineering Council Quote The Civilingenior degree encompasses the main branches of engineering civil mechanical electrical chemical From the Internet Archive angl Bronzino JD ed The Biomedical Engineering Handbook CRC Press 2006 ISBN 0 8493 2121 2 http www jstor org pss 10 1525 hsps 2001 31 2 223 angl http www careercornerstone org pdf nuclear nuceng pdf 29 veresnya 2011 u Wayback Machine angl Ryschkewitsch M G NASA Chief Engineer Improving the capability to Engineer Complex Systems Broadening the Conversation on the Art and Science of Systems Engineering PDF s 8 Arhiv PDF originalu za 23 chervnya 2013 Procitovano 15 zhovtnya 2011 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Vkazano bilsh nizh odin pages ta page dovidka American Society for Engineering Education 1970 T 60 American Society for Engineering Education s 467 Arhiv originalu za 11 sichnya 2012 Procitovano 7 bereznya 2012 The great engineer Theodore von Karman once said Scientists study the world as it is engineers create the world that never has been Today more than ever the engineer must create a world that never has been Div takozhKonstruyuvannya Proyektuvannya DzherelaIstoriya inzhenernoyi diyalnosti navch posib dlya stud bakalavr napryamku 6 0902 Inzhenerna mehanika ta spec inzheneriyi 7 090202 Tehnologiya mashinobuduvannya 7 090203 Metalorizalni verstati ta sistemi R D Iskovich Lotockij I V Sevost yanov Vinnicya Vinnickij derzh tehnichnij un t 2003 Ch 1 B m b v 2003 122 s ris tabl Bibliogr s 109 112 Ch 2 B m b v 2003 128 s ris Bibliogr s 124 126 Ch 3 B m b v 2003 120 s ris Bibliogr s 117 120 Krik E Vvedenie v inzhenernoe delo M Energiya 1970 Ce pereklad knigi Krick Edward V An Introduction To Engineering Methods Concerns and Issues John Wiley amp Sons 1976 Buchinskij M Ya Gorik O V Chernyavskij A M Yahin S V OSNOVI TVORENNYa MAShIN Za redakciyeyu O V Gorika doktora tehnichnih nauk profesora zasluzhenogo pracivnika narodnoyi osviti Ukrayini Harkiv Vid vo NTMT 2017 448 s 52 il ISBN 978 966 2989 39 7 Krick Edward V An Introduction To Engineering Methods Concerns and Issues John Wiley amp Sons 1976 Gorohov V E Znat chtoby delat Istoriya inzhenernoj professii i eyo rol v sovremennoj kulture M Znanie 1987