Украї́нське шкільни́цтво в діа́спорі — україномовне шкільництво, зазвичай зорганізоване духовенством та інтелігенцією для дітей емігрантів та біженців, які опинялися з різних причин поза історичною батьківщиною.
Історія
Першими поселеннями поза українськими землями були Банко (середина 18 ст.) і Срем (19 в.) на території нинішньої Юґославії. Тут при греко-католицьких парафіях поставали початкові школи (найстарші з них у с. Руський Керестур і та в м. Новий Сад). Учителі здебільшого приїжджали з Закарпаття, звідки також одержувано до 1919 року підручники. Деякі початкові школи зберегли навчання місцевою бачвансько-руською говіркою під час королівського уряду Юґославії та за угорської окупації за другої світової війни. Після 1945 уряд соціалістичної Юґославії відкрив для української меншості в Бачці початкові школи (тепер їх 6) та 1 гімназію (Руський Керестур) бачванськоруською мовою, для яких держава видає підручники. У Боснії, де живе значно менше українців, у 1960-х роках уведено для українських дітей в сербо-хорватських школах навчання української мови як предмету. Для цих шкіл останнім часом видають підручники.
США
За океаном українські емігранти почали закладати власне шкільництво, коли постали перші релігійно-громадські осередки на нових місцях поселення. У США перша українська доповнююча школа постала при греко-католицькій церкві в Шамокіні (Пенсільванія) у 1893, а згодом виникли й інші: у 1894 було 6 таких шкіл. Ці школи були призначені для навчання української грамоти; вчителями були дяки-вчителі, іноді й священики. Навчання відбувалося поза нормальними годинами в американських публічних школах, а приміщення й підручники були незадовільні. Більшу увагу звернув на українське шкільництво після 1907 єпископ С. Ортинський, який заснував у Філядельфії школу-інтернат та почав видавати підручники для мережі церковних доповнюючих шкіл.
З 1920-х років за єпископа К. Богачевського Українська Католицька Церква почала закладати при більших парафіях цілоденні приватні школи: в 1940 їх було 12 у Філядельфійському екзархаті; в 1965 у 3 українських католицьких єпархіях було 33 початкові і 5 середніх шкіл, у яких вчилося разом 9 тисяч учнів. У 1965 у 2 закарпатських греко-католицьких єпархіях було 33 початкові і 3 середні школи з 7,5 тисяч учнів. У 1970-х pp. І. приватних (кат.) шкіл в США значно зменшилося, зокрема при українських парафіях; у Філядельфійській митрополії 1985 було 28 початкових і 5 середніх шкіл з 4 370 учнями, а в Пітсбурзькій (закарпатській) — 18 шкіл і 2 650 учнів. У цих школах навчання відбувається англійською мовою, а українська мова і культура, іноді релігія — українською мовою (у закарпатських школах лишилося тільки навчання східного обряду).
Українознавча освіта краще поставлена в суботніх школах українознавства, що їх ведуть «Рідні Школи», об'єднані в централі опікунів шкіл українознавства, або товариства молоді під наглядом Шкільної Ради при Українському Конгресовому Комітеті Америки (УККА) (заснована 1953). Усіх цих шкіл у 1960-х роках було понад 50 (більшість мала лише нижчі класи, а деякі — 11 клас, цебто давали середню українознавчу освіту з матурою). 1985 шкіл було 30 (з них 19 повних з матуральними класами), у яких навчалося 2100 учнів. Навчання відбувається українською мовою (є і двомовні) по 5—6 годин тижнево. Шкільна Рада видає власні підручники або користується виданими в інших країнах (Канада, Австралія). Українська Православна Церква має власну мережу недільних шкіл релігії та українознавчих шкіл (1986—87 всіх шкіл 34, деякі дуже малі). При консисторії Української Православної Церкви в США діє також Шкільна Рада. Якщо 1965 приблизно 18 тисяч дітей було охоплено якоюсь формою українознавчого навчання (у тому числі й релігії), то 1985 це число впало до 8 тисяч.
Для вишколу вчителів Шкільна Рада при УККА влаштовує щорічно краєві, регіональні учительські конференції, семінари, двотижневі учительські курси тощо. У 1960-х pp. Шкільна Рада при УККА спільно з АНТШ вела Педагогічні курси, що згодом співпрацювали з Українським Вільним Університетом (УВУ) у Мюнхені. УВУ провадить вишкіл учителів українознавства на щорічних літніх курсах.
Учителі були організовані в учительських громадах.
Про дошкілля — див. .
При СКВУ діє Світова Координаційна Виховно-Освітня Рада (СКВОР), яка координує виховно-освітні справи всієї діяспори в західному світі.
Канада
Українські школи почали закладати в Канаді з кінцем 19 століття: місцеве законодавство в західних степових провінціях сприяло двомовним школам — і їх масово відкривали в фермерських районах на початковому (1- або 2-класному) рівні. Звичайно ці школи були однокімнатними та за числом учнів малочисельні; разом їх було приблизно 250 у трьох степових провінціях (Манітоба, Саскачеван, Альберта) Канади. Згодом, зі зміною в політиці уряду по лінії канадизації емігрантів за Першої світової війни, двомовні англо-українські школи було закрито.
Незважаючи на їх тимчасовість, уряд Манітоби відкрив у 1905 Українсько-руську учительську семінарію (англ. Ruthenian Training School) для підготовки вчителів для двомовних шкіл у Вінніпезі (згодом її перенесено до Брендону), яка свого часу випустила таких учителів із 120. Двомовних учителів готували також тимчасово засновані педшколи Альберти й Саскачевану.
Після Першої світової війни української мови і українознавства можна було навчати лише у приватних школах: деякі з них діяли при українських католицьких парафіях як цілоденні школи, інші діяли як доповнюючі — у вільні від навчання дні. Останні організувалися при церквах або культурних і громадських організаціях під традиційною фірмою центральних освітніх установ «Рідна школа» або новітньою — «Українська школа».
Із цих Українська Православна Церква Канади утримувала переважно т. зв. недільні школи: у системі цих шкіл навчалося в 1958 році 18 тисяч дітей (650 учителів), але це число значно зменшилося до 9 тисяч у 1981 році(ледве 10 % усіх дітей шкільного віку) з 510 учителями. Здебільшого це школи початкового рівня; існують ще в більших містах скупчення головно післявоєнної еміграції школи середньошкільного рівня (т. зв. курси українознавства з матурою), в котрих в 1980-х учащало близько 1 200 учнів.
Конґрес Українців Канади намагається координувати організацію, діяльність та програми цих шкіл через крайову (заснована 1971) та провінційні шкільні ради. Крім шкіл, що діють протягом року, в Канаді головним чином церкви і молодіжні організації засновують літні школи і табори для освічення українських дітей та включення їх у місцеву українську громаду.
У Канаді Українська Католицька Церква відкриває щораз більше т. зв. сепаратних шкіл (приватні цілоденні школи, підтримувані урядом) з подовженим днем, у яких додатково вивчають українську мову й культуру. У 1985 році 4 такі школи діяли в Торонто. Натомість, у степових провінціях за бажанням батьків у 1970-х роках постала можливість розвинути двомовне навчання в державних школах на початковому та середньошкільному рівнях. У цих школах ведеться навчання англійською й українською мовами різних предметів (останньою — українознавства та гуманітарних дисциплін, музики, фізкультури тощо).
У 1985 році двомовні школи в Альберті відновили свою діяльність — і охоплювали понад 3 тисячі учнів. Двомовне навчання в Альберті почалося у 1971-му, Саскачевані у 1974-му і Манітобі 1978-му роках.
Деяку українознавчу інформацію давали учням середніх і вищих шкіл українські бурси, т. зв. інститути, що їх почали засновувати в більших містах ще в 1920-х років.; тепер діють 3 православні і 2 католицькі інститути (Едмонтон, Саскатун і Торонто). Отці редемптористи східного обряду вели середню школу типу малої семінарії (Колеґія св. Володимира в Роблині, Манітоба), а в Онтаріо короткочасно діяли в 1960 — 70-х роках середні хлоп'яча (Торонто) і дівоча (Анкастер) школи. З 1950-х років можна було добровільно вивчати українську мову в західних провінціях Канади.
Серед вищих установ духовної освіти в Канаді находяться Колеґія св. Андрея (УПЦК) в Вінніпезі та Семінарія св. Духа (УГКЦ) в Оттаві. Більшість учителів українознавчих шкіл, у тому числі двомовних, набуває освіту на відділах славістики канадських університетів, де українська мова й література добре представлені: Оттава, Торонто, Вінніпеґ, Саскатун, Ріджайна, Едмонтон. Учителі Канади організовані в Об'єднанні Українських Педагогів.
Бразилія
Приблизно за того ж часу, що й у Канаді, почали організовувати власне Ш. укр. поселенці в Бразилії. Це були приватні доповнюючі школи по малих «колоніях» (іноді в приватних хатах), які деякий час давали яке-небудь знання грамоти дітям емігрантів. Церква і духовенство були єдиними організаторами цих шкіл. 1913 постав Шкільний союз для нагляду над цими школами, яких було 35 (їв самій муніципії Прудентополіс — 22) з 630 учнями. Між війнами діяло бл. 40 цих шкіл, але з приходом до влади націоналістичного уряду (през. Ж. Варґас) ці школи ліквідовано. Проте збереглися школи, керовані черницями (Сестри Служебниці), португальською мовою. Отці Василіяни відкрили 1935 сер. школу (Малу семінарію) в Прудентополісі. У 1970 — 80-их pp. Сестри Служебниці мали 32 початкові і 3 сер. школи, в яких українська мова вивчається як предмет. Крім цього, існують кінцетижневі, вечірні школи та літні (табори), якими керують організації, церкви та рел. згромадження (Сестри Катехитки).
Аргентина
В Аргентині першу українську школу засновано 1910 року вчителем з Києва Пилипом Баком, але тут українське шкільництво не розвинулося поза рівень додаткових шкілок для вивчення української мови. Існують тільки 4 початкові школи, що ними керують Отці Василіяни, в яких навчання відбувається іспанською мовою; останньо впроваджено українську мову як предмет. Товариство «Рідна Школа» в 1980-их pp. керувало близько 20 доповнюючими школами українознавства, ними піклувалися різні громадські організації: «Просвіта», «Відродження» і Спілка Української Молоді. Ці школи (на 1985) охоплювали заледве 300 дітей. При філії Українського Католицького Університету в Буенос-Айресі діють середні українознавчі курси (т. зв. гімназія).
Австралія
По другій світовій війні українське шкільництво розвинулося в Австралії. Як і в інших країнах, місцеві церкви, громади і молодіжні організації почали творити суботні українознавчі школи. Їх координували в окремих стейтах стейтові громадські централі — і заснована в 1956 Центральна шкільна рада. Число цих шкіл у 1960 (на рівні початкових і середніх) дійшло до 40 з понад 2-ма тисячами учнів, але в середині 1970-х років воно зменшилося вдвоє. У 1980-х роках знову дещо більше дітей ходить до цих шкіл. У більших школах є також 2-річні педкурси для підготови учителів. Центральна шкільна рада видала низку підручників; деякі з них вживаються і в школах Північної Америки.
Країни Європи
В сх. і центр.-евр. країнах, де перебували українці в діаспорі, поставали укр. школи, як тільки з'являлася достатня кількість дітей чи молоді. У (дол. Австрія) за війни 1914—18 був табір для укр. виселенців з Галичини, в якому створено укр. початкову школу та гімназію. У таборах укр. полонених у Німеччині (1914—1918), що були під культ.-осв. опікою Союзу Визволення України, існували школи грамотности та разні курси й велася осв. праця серед полонених (, Зальцведель, Раштат, Фрайштадт). У Чехії на поч. війни засновано початкову школу в Нуслях б. Праги для біженців з Галичини та гімназію (1917 — 18) в Свято-Божицькому таборі.
Згодом у таборах інтернованих вояків УГА в Чехії (1919—1926) діяло сер. і фахове Ш.: у Німецькому Яблонному, Йозефові та Ліберці (гімназії, семінарія, торг. школи та різні фахові курси). Далі (1925—1945) діяла в Чехії (Прага, потім перенесена до Ржевніц і Модржан) Українська гімназія в Чехо-Словаччині і високі школи: Український Вільний Університет, Український Високий Педагогічний Інститут ім. Драгоманова в Празі та Українська Господарська Академія в Подєбрадах.
Повноцінна система укр. Ш. для укр. меншости в Чехо-Словаччині розвинулася після 1945 (див. стан до 1970 в ст. Пряшівщина). Після досить бурхливого розвитку укр. шкіл в 1940-их pp. (з рос. .або українською мовою викладання) та переведення їх адміністративним шляхом у сер. 1950-их pp. на українську мову навчання (без належної підготови учителів, дітей і батьків) почався занепад укр. Ш. на Пряшівщині. На подобу савєцького шкільного закону 1959 словацький уряд ухвалив закон про вільний перехід (вибір мови навчання батьками) на словацьку мову навчання. Під різними впливами багато батьків перевело дітей на словацьку мову, у висліді чого 3/4 шкіл змінили мову навчання. Бувши учнями формально словацьких шкіл (кол. укр.), діти могли на бажання батьків вивчати й рідну (укр.) мову. У висліді цих змін у 1972 — 73 шкільному р. діяло в Сх. Словаччині лише 40 укр. шкіл з 2770 дітьми (1953 211 заг.-осв. шкіл з 8 400 учнями). У 150 школах зі словацькою мовою навчання викладали українську мову як предмет для 10 тис. учнів. Разом бл. 13 тис. молоді були охоплені навчанням української мови.
З сер. шкіл після чергової реорганізації їх під кін. 1960-их pp. діяли такі школи, в яких вчилися діти укр. національности: 1 гімназія (в Пряшеві) була з українською мовою навчання, а 3 гімназії з словацькою і укр., при чому мова, література, історія й географія велися українською мовою, а ін. предмети словацькою; у всіх цих школах навчалося 432 учні (всіх учнів укр. національности 1972—73 було 614, але в дійсності значно більше, бо то був час, коли багато українців при переписах записували як словаків). На той самий час у 8 фахових сер. школах з словацькою мовою навчання вчилося 920 українців (тут існували паралельні класи для української мови, літератури й історії). Тепер діють у Сх. Словаччині 3 типи шкіл щодо мови навчання: 1) початкові і сер. школи з українською мовою навчання (словацька тільки як предмет), 2) словацько укр. школи, у яких гуманітарні предмети викладаються переважно українською мовою, а природописні та точні науки — словацькою, і 3) словацькі школи, в яких для дітей за бажанням батьків викладається українська мова як предмет.
Такий стан існував більш-менш у 1980-ті роки, тоді словакізація не велась вже так нагально. Вивченням української мови охоплено одноразово в 1980-их pp. бл. 10 до 12 тис. дітей і молоді. Студентів укр. національности у високих школах було в Чехо-Словаччині на 1972 — 73 більш-менш 450 осіб, з того ч. на Словаччині 400. Деякі з них вивчають україністику на філос. фак. Шафарикового Університету в Пряшеві або готуються на вчителів сер. шкіл на Пед. фак. Працює також сер. пед. школа з паралельними укр. класами для підготови нар. учителів і виховательок дитячих садків. У місті Свиднику є український відділ Пряшівського університету.
На Пряшівщині немає тепер окремої шкільної управи, як це було в 1945—50 pp., коли існував окремий шкільний реферат для укр. шкіл, тільки в деяких округах є паралельні укр. інспекторати. Підручники для укр. шкіл далі видає Словацьке Пед. Видавництво в Братіславі, як також далі виходить місячний додаток до ж. «Дружньо вперед» п. з. «Школа і життя».
Укр. Ш. розвивалося дещо вільніше в Румунії тільки до поч. 1960-их pp. Тоді діяло бл. 120 початкових шкіл, укр. класи в 3 гімназіях (Сигіт, Серет, Сучава) та в 3 пед. школах (Сигіт, Серет і Тульча) з приблизно 10 тис. учнів. Після запровадження румунізаційної політики в сер. 1960-их pp. поступово ліквідовано початкове і сер. Ш. з -українською мовою навчання на Півд. Буковині та в Добруджі. Діють ще нар. школи з переважно рум. мовою навчання і укр. як предметом. В Мараморощині і в Банаті (разом бл. 30 шкіл) з сер. шкіл збережено тільки паралельні класи Сигітської гімназії. Діє ще лекторат української мови в Букарешті, де вчаться здебільшого учителі української мови, та видавництво укр. підручників.
Початки Ш. для укр. діяспори в Польщі припадають на час таборів інтернованих вояків Армії УНР 1920—24 pp. У сімох таких таборах організовано осв. установи для самих вояків та дітей цивільних емігрантів: школи грамотности, фахові курси, гімназію в Каліші.
Слабо організоване укр. Ш. для укр. меншости в Польщі після 1945. До 1956 взагалі не існували укр. школи. Після «залеґалізування» укр. меншости відкрито 6 початкових шкіл з українською мовою навчання та 150 пунктів навчання української мови (де зголошується щонайменше 7 учнів). Доля цього марґінального Ш. незавидна: ч. початкових шкіл зменшилося до 3, а згодом 2 (Білий Бір і Ґурово Ілавецьке), а пунктів навчання української мови до 100. У 1980-их pp. не більше 2 тис. дітей охоплено якимось навчанням української мови. Діють ще дві сер. школи: заг.-осв. ліцей у Леґніці й укр. класи при пед. ліцеї в Бартошицях. Колись діяли укр. паралельні класи в поль. пед. ліцеї в Перемишлі та укр. відділ при учительській студії в Щеціні; працює також кафедра україністики при Варшавському Університеті. У Польщі надруковано кілька підручників, але назагал користуються підручниками, виданими в УССР. Деяку допомогу укр. школам, зокрема пунктам навчання української мови, дає Укр. Суспільно-Культ. Товариство.
В зах.-евр. країнах укр. Ш. найкраще розвивалося після 1945 в таборах Д. П. у Німеччині та Австрії. Понад 200 тис. українців у 1945 — 50-их pp., у тому ч. значна кількість молоді і дітей шкільного віку, опинилися в стані тимчасового перебування в цих країнах; маючи деяке забезпечення матеріально-побутових потреб, ця молодь та старші присвятили значну увагу освіті. Табори переміщених осіб стали осередком різноманітного Ш., насамперед початкового і сер., а матеріальну базу для нього забезпечували міжнар. організації УНРРА та ІРО. Планувальними й контрольними органами над укр. Ш. були відділ освіти й культури Центр. Представництва Української Еміґрації (в амер. зоні Німеччини), культ.-осв. відділ Укр. Центр. Допомового Комітету (бріт. зона) та відділ культ.-осв. праці Укр. Центр. Допомогового Об'єднання в Австрії, місц. або обласні комітети абож окремі таборові управи. При них закладали інспекторати, комісії програм, видавництва тощо. У таборах, залежно від величини, існувало початкове, сер. і фахове Ш., діяли дошкільні установи. Деякі школи були ефемерні, радше курси переходового значення (через часті зміни населення в таборах), але були й такі, що проіснували нормально 4—5 pp. У деяких таборах відкрито бурси. До найбільшого розвитку дійшло укр. таборове Ш. в 1947—48. На цей час маємо таку статистику: 1948 були в таборах Д. П. 72 дитячі садки з 2 550 дітьми та 140 виховательками (відповідні ч. для Німеччини: 61, 2250, 125; для Австрії: 11, 300, 15).
У Німеччині було 88 нар. шкіл (деякі з 7—8 класами, деякі неповні — 4 класи) з 5400 учнями; 35 гімназій (у тому ч. кілька неповних або гімназіальних курсів) з 2800 учнями; 8 ін. сер. шкіл (семінарії і торг, школи) з 300 учнями, та 39 фахових курсів з 2120 учнями. З 1952 українську мову вивчають діти тільки в суботній школі, а з 1968 також в інтернаті Рідної Школи у Мюнхені.
В Австрії було 15 нар. шкіл з 715 дітьми, 4 гімназії з 565 учнями, 4 ін. сер. школи з 490 учнями та 4 фахові курси (140 учнів). Варто зазначити, що в 4 австр. гімназіях, до яких ходили укр. учні, було навчання української мови. Бл. 1 400 учнів склали матуру в 1945—50 pp. в українських гімназіях Німеччини й Австрії. У 1949—51 pp. ця складна мережа укр. Ш. перестала існувати. Найдовше проіснувала гімназія в Людвіґсфельді (до 1956). Укр. Ш. на нижчому і сер. рівні в 1945—50 pp. охопило 100 % таборової дітвори у шкільному віці, 36 % молоді відвідували гімназії, а 20 % фахові школи. Учителі на 75 % були фахові з повними кваліфікаціями. Після перших труднощів з підручниками їх почали видавати укр. осв. установи і видавництва.
З високих шкіл у повоєнній Німеччині були відновлені такі школи з ЧехоСловаччини: Укр. Вільний Університет у Мюнхені (найбільше ч. студентів 1947—48 — 490 з 80 викладачами), Укр. Техн.-Госп. Інститут у Реґенсбурзі і Мюнхені з 5 фак., на яких викладало в 1945 — 50 pp. 180 осіб та навчалося 1 290 студентів, з яких понад 300 здобули дипломи. 1945 — 51 діяла в Мюнхені Укр. Висока Екон. Школа, в якій навчалося 280 студентів, з них 80 одержали дипломи; у ній навчало 25 викладачів. Була відкрита ще Укр. Кат. Духовна Семінарія в Гіршберґу (Баварія) з бл. 100 зареєстрованими за час 1946 — 48 студентами та 14 викладачами; 1949 — 51 ця семінарія діяла в Кулемборґу (Голландія). У Мюнхені існувала 1946 — 50 Богословсько-Пед. Академія УАПЦ з 80 студентами і 40 викладачами. З цих високих шкіл залишилися в Мюнхені після 1952 лише УВУ з частковим авдиторним навчанням та УТГІ як наук.-дослідна і видавнича установа. Деякі укр. студенти за повоєнного часу відвідували виклади в Міжнародному університеті УНРРА в Мюнхені (лютий 1946 — травень 1947), в якому 30 % студентів (650), а серед викладачів 1/5 були українці. Ін. укр. студенти вчилися в нім. і австр. унтах та ін. високих школах (бл. 1 500).
В Італії, крім переходових таборів для переміщених осіб, у яких діяли короткотривалі початкові школи або курси, сер. і фахове Ш. добре розвивалося 1945 — 47 в таборі полонених вояків Укр. Дивізії «Галичина» (Ріміні). Тут діяли гімназія, торг. школа, учительська семінарія та ряд фахових шкіл і курсів. У Римі існують Укр. Папська Велика Семінарія св. Йосафата (з 1897), в якій готують свящ. для всіх єпархій на укр. землях і в діяспорі, та Укр. Папська Мала Семінарія (заснована 1956), єдина укр. сер. школа в зах. світі, де все навчання відбувається українською мовою. Малою семінарією керують Отці Салезіяни; у 1960 — 70-их pp. ч. учнів доходило 100, у 1980-их pp. — бл. 50. У Римі діє також з 1968 Укр. Кат. Університет.
В ін. зах.-евр. країнах укр. Ш. розвинулося слабше. У Бельгії 1946—50 існувало кільканадцять четвергових початкових шкіл, якими опікувалося Укр. Наук.-Осв. Товариство. У 1980-их pp. залишилося з них кілька навчальних пунктів української мови.
Також слабо було організоване Ш. у Франції. З кін. 1920-их pp. діяли малі шкілки українознавства для дітей емігрантів у їх більших скупченнях; розсіяні по с. і малих м-ках діти с.-г. робітників назагал залишилися без українознавчої освіти. У 1940 — 50-их pp. заходами новоприбулих емігрантів поширено ці школи (по 2 — 3 відділи-класи) на більші скупчення; вони діяли під проводом Церкви, гром. та молодіжних організацій. У 1970-их pp. ще діяло 6-7 таких шкілок, в яких відбувалося навчання у вільні від навчання в франц. школах дні (четвер, пізніше середа). Деяку українознавчу освіту дають т. зв. літні дитячі оселі та табори молоді.
Відносно краще організоване укр. Ш. у Великій Британії, куди 1946 — 47 прибула деяка кількість переміщених осіб з Німеччини та укр. військ. полонені з Італії. Хоч були проекти, але не організовано тут жадної цілоденної укр. школи, проте створено задовільну кількість доповнюючих кінцетижневих шкіл. Їх утримували громадських установи: Союз Українців у Великій Британії та Об'єднання Українців Великої Британії. 1955 було таких шкіл на нижчому рівні 20 з приблизно 320 учнями та діяло 7 садків з 200 дітей. Найкращого розвитку ці школи досягли 1964 — 67, коли до них почали вчащати діти, вже народжені у Великій Британії. На цей час діяло тут 44—46 шкіл з 2 830 учнями та 10—15 садків з 150 дітьми. У них навчало понад 200 учителів та 25 виховательок. Лише частина вчительського персоналу була кваліфікована, більшість декваліфікувалася поза пед. школами (курси, конференції, самоосвіта). Цим опікувалася Спілка Укр. Учителів і Вихователів (заснована 1955). У 1970-их pp. укр. доповнюючі школи втратили доплив дітей, так що 1984 залишилося ще 14 шкіл з ледве 350 дітьми. Укр. студенти (1973 понад 700) навчаються в англ. університетах і високих школах. У Лондоні деяку українознавчу освіту частина їх отримує в філії Українського Католицького Університету.
Інші країни
З інших країн української діаспори в Китаї існували в 1920-их pp. українські початкова школа і гімназія в Харбіні. В СРСР поза УРСР за революції та в 1920-их pp. діяло українська нижча та середня школи на Зеленому Клині, до початку 1930-их років у деяких містах і селах з українською більшістю в Середньо-Азійському Степовому Краю (Сірий Клин), у Сибіру, на Курщині і Донеччині. Тут українізація шкіл щойно почалася та вона припинилася в 1930-их роках, також на Кубані, де за часів революції закладено основи під українські школи.
Після 1934 радянська влада ліквідувала всі українські школи поза УРСР, і вони (поза тим, що за другої світової війни евакуйовано деякі українські школи на схід) вже не відновилися (крім школи у селі Ніжнія Жари Брагінського району БССР у 1970-х роках). Сьогодні для мільйонів українського населення колишнього СРСР поза Україною. немає жодної української школи.
Див. також
Література
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Лев Ясинчук. Українське шкільництво поза рідними землями. // Українці у вільному світі. — Нью Джерсі, видання Українського народного союзу, 1954. Стор. 164—170.
Ця стаття вживає скорочення, які можуть бути неоднозначними та збивати з пантелику. (лютий 2016) |
![]() | Це незавершена стаття про освіту. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ukrayi nske shkilni ctvo v dia spori ukrayinomovne shkilnictvo zazvichaj zorganizovane duhovenstvom ta inteligenciyeyu dlya ditej emigrantiv ta bizhenciv yaki opinyalisya z riznih prichin poza istorichnoyu batkivshinoyu IstoriyaPershimi poselennyami poza ukrayinskimi zemlyami buli Banko seredina 18 st i Srem 19 v na teritoriyi ninishnoyi Yugoslaviyi Tut pri greko katolickih parafiyah postavali pochatkovi shkoli najstarshi z nih u s Ruskij Kerestur i ta v m Novij Sad Uchiteli zdebilshogo priyizhdzhali z Zakarpattya zvidki takozh oderzhuvano do 1919 roku pidruchniki Deyaki pochatkovi shkoli zberegli navchannya miscevoyu bachvansko ruskoyu govirkoyu pid chas korolivskogo uryadu Yugoslaviyi ta za ugorskoyi okupaciyi za drugoyi svitovoyi vijni Pislya 1945 uryad socialistichnoyi Yugoslaviyi vidkriv dlya ukrayinskoyi menshosti v Bachci pochatkovi shkoli teper yih 6 ta 1 gimnaziyu Ruskij Kerestur bachvanskoruskoyu movoyu dlya yakih derzhava vidaye pidruchniki U Bosniyi de zhive znachno menshe ukrayinciv u 1960 h rokah uvedeno dlya ukrayinskih ditej v serbo horvatskih shkolah navchannya ukrayinskoyi movi yak predmetu Dlya cih shkil ostannim chasom vidayut pidruchniki SShAZa okeanom ukrayinski emigranti pochali zakladati vlasne shkilnictvo koli postali pershi religijno gromadski oseredki na novih miscyah poselennya U SShA persha ukrayinska dopovnyuyucha shkola postala pri greko katolickij cerkvi v Shamokini Pensilvaniya u 1893 a zgodom vinikli j inshi u 1894 bulo 6 takih shkil Ci shkoli buli priznacheni dlya navchannya ukrayinskoyi gramoti vchitelyami buli dyaki vchiteli inodi j svyasheniki Navchannya vidbuvalosya poza normalnimi godinami v amerikanskih publichnih shkolah a primishennya j pidruchniki buli nezadovilni Bilshu uvagu zvernuv na ukrayinske shkilnictvo pislya 1907 yepiskop S Ortinskij yakij zasnuvav u Filyadelfiyi shkolu internat ta pochav vidavati pidruchniki dlya merezhi cerkovnih dopovnyuyuchih shkil Z 1920 h rokiv za yepiskopa K Bogachevskogo Ukrayinska Katolicka Cerkva pochala zakladati pri bilshih parafiyah cilodenni privatni shkoli v 1940 yih bulo 12 u Filyadelfijskomu ekzarhati v 1965 u 3 ukrayinskih katolickih yeparhiyah bulo 33 pochatkovi i 5 serednih shkil u yakih vchilosya razom 9 tisyach uchniv U 1965 u 2 zakarpatskih greko katolickih yeparhiyah bulo 33 pochatkovi i 3 seredni shkoli z 7 5 tisyach uchniv U 1970 h pp I privatnih kat shkil v SShA znachno zmenshilosya zokrema pri ukrayinskih parafiyah u Filyadelfijskij mitropoliyi 1985 bulo 28 pochatkovih i 5 serednih shkil z 4 370 uchnyami a v Pitsburzkij zakarpatskij 18 shkil i 2 650 uchniv U cih shkolah navchannya vidbuvayetsya anglijskoyu movoyu a ukrayinska mova i kultura inodi religiya ukrayinskoyu movoyu u zakarpatskih shkolah lishilosya tilki navchannya shidnogo obryadu Ukrayinoznavcha osvita krashe postavlena v subotnih shkolah ukrayinoznavstva sho yih vedut Ridni Shkoli ob yednani v centrali opikuniv shkil ukrayinoznavstva abo tovaristva molodi pid naglyadom Shkilnoyi Radi pri Ukrayinskomu Kongresovomu Komiteti Ameriki UKKA zasnovana 1953 Usih cih shkil u 1960 h rokah bulo ponad 50 bilshist mala lishe nizhchi klasi a deyaki 11 klas cebto davali serednyu ukrayinoznavchu osvitu z maturoyu 1985 shkil bulo 30 z nih 19 povnih z maturalnimi klasami u yakih navchalosya 2100 uchniv Navchannya vidbuvayetsya ukrayinskoyu movoyu ye i dvomovni po 5 6 godin tizhnevo Shkilna Rada vidaye vlasni pidruchniki abo koristuyetsya vidanimi v inshih krayinah Kanada Avstraliya Ukrayinska Pravoslavna Cerkva maye vlasnu merezhu nedilnih shkil religiyi ta ukrayinoznavchih shkil 1986 87 vsih shkil 34 deyaki duzhe mali Pri konsistoriyi Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi v SShA diye takozh Shkilna Rada Yaksho 1965 priblizno 18 tisyach ditej bulo ohopleno yakoyus formoyu ukrayinoznavchogo navchannya u tomu chisli j religiyi to 1985 ce chislo vpalo do 8 tisyach Dlya vishkolu vchiteliv Shkilna Rada pri UKKA vlashtovuye shorichno krayevi regionalni uchitelski konferenciyi seminari dvotizhnevi uchitelski kursi tosho U 1960 h pp Shkilna Rada pri UKKA spilno z ANTSh vela Pedagogichni kursi sho zgodom spivpracyuvali z Ukrayinskim Vilnim Universitetom UVU u Myunheni UVU provadit vishkil uchiteliv ukrayinoznavstva na shorichnih litnih kursah Uchiteli buli organizovani v uchitelskih gromadah Pro doshkillya div Pri SKVU diye Svitova Koordinacijna Vihovno Osvitnya Rada SKVOR yaka koordinuye vihovno osvitni spravi vsiyeyi diyaspori v zahidnomu sviti KanadaUkrayinski shkoli pochali zakladati v Kanadi z kincem 19 stolittya misceve zakonodavstvo v zahidnih stepovih provinciyah spriyalo dvomovnim shkolam i yih masovo vidkrivali v fermerskih rajonah na pochatkovomu 1 abo 2 klasnomu rivni Zvichajno ci shkoli buli odnokimnatnimi ta za chislom uchniv malochiselni razom yih bulo priblizno 250 u troh stepovih provinciyah Manitoba Saskachevan Alberta Kanadi Zgodom zi zminoyu v politici uryadu po liniyi kanadizaciyi emigrantiv za Pershoyi svitovoyi vijni dvomovni anglo ukrayinski shkoli bulo zakrito Nezvazhayuchi na yih timchasovist uryad Manitobi vidkriv u 1905 Ukrayinsko rusku uchitelsku seminariyu angl Ruthenian Training School dlya pidgotovki vchiteliv dlya dvomovnih shkil u Vinnipezi zgodom yiyi pereneseno do Brendonu yaka svogo chasu vipustila takih uchiteliv iz 120 Dvomovnih uchiteliv gotuvali takozh timchasovo zasnovani pedshkoli Alberti j Saskachevanu Pislya Pershoyi svitovoyi vijni ukrayinskoyi movi i ukrayinoznavstva mozhna bulo navchati lishe u privatnih shkolah deyaki z nih diyali pri ukrayinskih katolickih parafiyah yak cilodenni shkoli inshi diyali yak dopovnyuyuchi u vilni vid navchannya dni Ostanni organizuvalisya pri cerkvah abo kulturnih i gromadskih organizaciyah pid tradicijnoyu firmoyu centralnih osvitnih ustanov Ridna shkola abo novitnoyu Ukrayinska shkola Iz cih Ukrayinska Pravoslavna Cerkva Kanadi utrimuvala perevazhno t zv nedilni shkoli u sistemi cih shkil navchalosya v 1958 roci 18 tisyach ditej 650 uchiteliv ale ce chislo znachno zmenshilosya do 9 tisyach u 1981 roci ledve 10 usih ditej shkilnogo viku z 510 uchitelyami Zdebilshogo ce shkoli pochatkovogo rivnya isnuyut she v bilshih mistah skupchennya golovno pislyavoyennoyi emigraciyi shkoli serednoshkilnogo rivnya t zv kursi ukrayinoznavstva z maturoyu v kotrih v 1980 h uchashalo blizko 1 200 uchniv Kongres Ukrayinciv Kanadi namagayetsya koordinuvati organizaciyu diyalnist ta programi cih shkil cherez krajovu zasnovana 1971 ta provincijni shkilni radi Krim shkil sho diyut protyagom roku v Kanadi golovnim chinom cerkvi i molodizhni organizaciyi zasnovuyut litni shkoli i tabori dlya osvichennya ukrayinskih ditej ta vklyuchennya yih u miscevu ukrayinsku gromadu U Kanadi Ukrayinska Katolicka Cerkva vidkrivaye shoraz bilshe t zv separatnih shkil privatni cilodenni shkoli pidtrimuvani uryadom z podovzhenim dnem u yakih dodatkovo vivchayut ukrayinsku movu j kulturu U 1985 roci 4 taki shkoli diyali v Toronto Natomist u stepovih provinciyah za bazhannyam batkiv u 1970 h rokah postala mozhlivist rozvinuti dvomovne navchannya v derzhavnih shkolah na pochatkovomu ta serednoshkilnomu rivnyah U cih shkolah vedetsya navchannya anglijskoyu j ukrayinskoyu movami riznih predmetiv ostannoyu ukrayinoznavstva ta gumanitarnih disciplin muziki fizkulturi tosho U 1985 roci dvomovni shkoli v Alberti vidnovili svoyu diyalnist i ohoplyuvali ponad 3 tisyachi uchniv Dvomovne navchannya v Alberti pochalosya u 1971 mu Saskachevani u 1974 mu i Manitobi 1978 mu rokah Deyaku ukrayinoznavchu informaciyu davali uchnyam serednih i vishih shkil ukrayinski bursi t zv instituti sho yih pochali zasnovuvati v bilshih mistah she v 1920 h rokiv teper diyut 3 pravoslavni i 2 katolicki instituti Edmonton Saskatun i Toronto Otci redemptoristi shidnogo obryadu veli serednyu shkolu tipu maloyi seminariyi Kolegiya sv Volodimira v Roblini Manitoba a v Ontario korotkochasno diyali v 1960 70 h rokah seredni hlop yacha Toronto i divocha Ankaster shkoli Z 1950 h rokiv mozhna bulo dobrovilno vivchati ukrayinsku movu v zahidnih provinciyah Kanadi Sered vishih ustanov duhovnoyi osviti v Kanadi nahodyatsya Kolegiya sv Andreya UPCK v Vinnipezi ta Seminariya sv Duha UGKC v Ottavi Bilshist uchiteliv ukrayinoznavchih shkil u tomu chisli dvomovnih nabuvaye osvitu na viddilah slavistiki kanadskih universitetiv de ukrayinska mova j literatura dobre predstavleni Ottava Toronto Vinnipeg Saskatun Ridzhajna Edmonton Uchiteli Kanadi organizovani v Ob yednanni Ukrayinskih Pedagogiv BraziliyaPriblizno za togo zh chasu sho j u Kanadi pochali organizovuvati vlasne Sh ukr poselenci v Braziliyi Ce buli privatni dopovnyuyuchi shkoli po malih koloniyah inodi v privatnih hatah yaki deyakij chas davali yake nebud znannya gramoti dityam emigrantiv Cerkva i duhovenstvo buli yedinimi organizatorami cih shkil 1913 postav Shkilnij soyuz dlya naglyadu nad cimi shkolami yakih bulo 35 yiv samij municipiyi Prudentopolis 22 z 630 uchnyami Mizh vijnami diyalo bl 40 cih shkil ale z prihodom do vladi nacionalistichnogo uryadu prez Zh Vargas ci shkoli likvidovano Prote zbereglisya shkoli kerovani chernicyami Sestri Sluzhebnici portugalskoyu movoyu Otci Vasiliyani vidkrili 1935 ser shkolu Malu seminariyu v Prudentopolisi U 1970 80 ih pp Sestri Sluzhebnici mali 32 pochatkovi i 3 ser shkoli v yakih ukrayinska mova vivchayetsya yak predmet Krim cogo isnuyut kincetizhnevi vechirni shkoli ta litni tabori yakimi keruyut organizaciyi cerkvi ta rel zgromadzhennya Sestri Katehitki ArgentinaV Argentini pershu ukrayinsku shkolu zasnovano 1910 roku vchitelem z Kiyeva Pilipom Bakom ale tut ukrayinske shkilnictvo ne rozvinulosya poza riven dodatkovih shkilok dlya vivchennya ukrayinskoyi movi Isnuyut tilki 4 pochatkovi shkoli sho nimi keruyut Otci Vasiliyani v yakih navchannya vidbuvayetsya ispanskoyu movoyu ostanno vprovadzheno ukrayinsku movu yak predmet Tovaristvo Ridna Shkola v 1980 ih pp keruvalo blizko 20 dopovnyuyuchimi shkolami ukrayinoznavstva nimi pikluvalisya rizni gromadski organizaciyi Prosvita Vidrodzhennya i Spilka Ukrayinskoyi Molodi Ci shkoli na 1985 ohoplyuvali zaledve 300 ditej Pri filiyi Ukrayinskogo Katolickogo Universitetu v Buenos Ajresi diyut seredni ukrayinoznavchi kursi t zv gimnaziya AvstraliyaPo drugij svitovij vijni ukrayinske shkilnictvo rozvinulosya v Avstraliyi Yak i v inshih krayinah miscevi cerkvi gromadi i molodizhni organizaciyi pochali tvoriti subotni ukrayinoznavchi shkoli Yih koordinuvali v okremih stejtah stejtovi gromadski centrali i zasnovana v 1956 Centralna shkilna rada Chislo cih shkil u 1960 na rivni pochatkovih i serednih dijshlo do 40 z ponad 2 ma tisyachami uchniv ale v seredini 1970 h rokiv vono zmenshilosya vdvoye U 1980 h rokah znovu desho bilshe ditej hodit do cih shkil U bilshih shkolah ye takozh 2 richni pedkursi dlya pidgotovi uchiteliv Centralna shkilna rada vidala nizku pidruchnikiv deyaki z nih vzhivayutsya i v shkolah Pivnichnoyi Ameriki Krayini YevropiV sh i centr evr krayinah de perebuvali ukrayinci v diaspori postavali ukr shkoli yak tilki z yavlyalasya dostatnya kilkist ditej chi molodi U dol Avstriya za vijni 1914 18 buv tabir dlya ukr viselenciv z Galichini v yakomu stvoreno ukr pochatkovu shkolu ta gimnaziyu U taborah ukr polonenih u Nimechchini 1914 1918 sho buli pid kult osv opikoyu Soyuzu Vizvolennya Ukrayini isnuvali shkoli gramotnosti ta razni kursi j velasya osv pracya sered polonenih Zalcvedel Rashtat Frajshtadt U Chehiyi na poch vijni zasnovano pochatkovu shkolu v Nuslyah b Pragi dlya bizhenciv z Galichini ta gimnaziyu 1917 18 v Svyato Bozhickomu tabori Zgodom u taborah internovanih voyakiv UGA v Chehiyi 1919 1926 diyalo ser i fahove Sh u Nimeckomu Yablonnomu Jozefovi ta Liberci gimnaziyi seminariya torg shkoli ta rizni fahovi kursi Dali 1925 1945 diyala v Chehiyi Praga potim perenesena do Rzhevnic i Modrzhan Ukrayinska gimnaziya v Cheho Slovachchini i visoki shkoli Ukrayinskij Vilnij Universitet Ukrayinskij Visokij Pedagogichnij Institut im Dragomanova v Prazi ta Ukrayinska Gospodarska Akademiya v Podyebradah Povnocinna sistema ukr Sh dlya ukr menshosti v Cheho Slovachchini rozvinulasya pislya 1945 div stan do 1970 v st Pryashivshina Pislya dosit burhlivogo rozvitku ukr shkil v 1940 ih pp z ros abo ukrayinskoyu movoyu vikladannya ta perevedennya yih administrativnim shlyahom u ser 1950 ih pp na ukrayinsku movu navchannya bez nalezhnoyi pidgotovi uchiteliv ditej i batkiv pochavsya zanepad ukr Sh na Pryashivshini Na podobu savyeckogo shkilnogo zakonu 1959 slovackij uryad uhvaliv zakon pro vilnij perehid vibir movi navchannya batkami na slovacku movu navchannya Pid riznimi vplivami bagato batkiv perevelo ditej na slovacku movu u vislidi chogo 3 4 shkil zminili movu navchannya Buvshi uchnyami formalno slovackih shkil kol ukr diti mogli na bazhannya batkiv vivchati j ridnu ukr movu U vislidi cih zmin u 1972 73 shkilnomu r diyalo v Sh Slovachchini lishe 40 ukr shkil z 2770 ditmi 1953 211 zag osv shkil z 8 400 uchnyami U 150 shkolah zi slovackoyu movoyu navchannya vikladali ukrayinsku movu yak predmet dlya 10 tis uchniv Razom bl 13 tis molodi buli ohopleni navchannyam ukrayinskoyi movi Z ser shkil pislya chergovoyi reorganizaciyi yih pid kin 1960 ih pp diyali taki shkoli v yakih vchilisya diti ukr nacionalnosti 1 gimnaziya v Pryashevi bula z ukrayinskoyu movoyu navchannya a 3 gimnaziyi z slovackoyu i ukr pri chomu mova literatura istoriya j geografiya velisya ukrayinskoyu movoyu a in predmeti slovackoyu u vsih cih shkolah navchalosya 432 uchni vsih uchniv ukr nacionalnosti 1972 73 bulo 614 ale v dijsnosti znachno bilshe bo to buv chas koli bagato ukrayinciv pri perepisah zapisuvali yak slovakiv Na toj samij chas u 8 fahovih ser shkolah z slovackoyu movoyu navchannya vchilosya 920 ukrayinciv tut isnuvali paralelni klasi dlya ukrayinskoyi movi literaturi j istoriyi Teper diyut u Sh Slovachchini 3 tipi shkil shodo movi navchannya 1 pochatkovi i ser shkoli z ukrayinskoyu movoyu navchannya slovacka tilki yak predmet 2 slovacko ukr shkoli u yakih gumanitarni predmeti vikladayutsya perevazhno ukrayinskoyu movoyu a prirodopisni ta tochni nauki slovackoyu i 3 slovacki shkoli v yakih dlya ditej za bazhannyam batkiv vikladayetsya ukrayinska mova yak predmet Takij stan isnuvav bilsh mensh u 1980 ti roki todi slovakizaciya ne velas vzhe tak nagalno Vivchennyam ukrayinskoyi movi ohopleno odnorazovo v 1980 ih pp bl 10 do 12 tis ditej i molodi Studentiv ukr nacionalnosti u visokih shkolah bulo v Cheho Slovachchini na 1972 73 bilsh mensh 450 osib z togo ch na Slovachchini 400 Deyaki z nih vivchayut ukrayinistiku na filos fak Shafarikovogo Universitetu v Pryashevi abo gotuyutsya na vchiteliv ser shkil na Ped fak Pracyuye takozh ser ped shkola z paralelnimi ukr klasami dlya pidgotovi nar uchiteliv i vihovatelok dityachih sadkiv U misti Svidniku ye ukrayinskij viddil Pryashivskogo universitetu Na Pryashivshini nemaye teper okremoyi shkilnoyi upravi yak ce bulo v 1945 50 pp koli isnuvav okremij shkilnij referat dlya ukr shkil tilki v deyakih okrugah ye paralelni ukr inspektorati Pidruchniki dlya ukr shkil dali vidaye Slovacke Ped Vidavnictvo v Bratislavi yak takozh dali vihodit misyachnij dodatok do zh Druzhno vpered p z Shkola i zhittya Ukr Sh rozvivalosya desho vilnishe v Rumuniyi tilki do poch 1960 ih pp Todi diyalo bl 120 pochatkovih shkil ukr klasi v 3 gimnaziyah Sigit Seret Suchava ta v 3 ped shkolah Sigit Seret i Tulcha z priblizno 10 tis uchniv Pislya zaprovadzhennya rumunizacijnoyi politiki v ser 1960 ih pp postupovo likvidovano pochatkove i ser Sh z ukrayinskoyu movoyu navchannya na Pivd Bukovini ta v Dobrudzhi Diyut she nar shkoli z perevazhno rum movoyu navchannya i ukr yak predmetom V Maramoroshini i v Banati razom bl 30 shkil z ser shkil zberezheno tilki paralelni klasi Sigitskoyi gimnaziyi Diye she lektorat ukrayinskoyi movi v Bukareshti de vchatsya zdebilshogo uchiteli ukrayinskoyi movi ta vidavnictvo ukr pidruchnikiv Pochatki Sh dlya ukr diyaspori v Polshi pripadayut na chas taboriv internovanih voyakiv Armiyi UNR 1920 24 pp U simoh takih taborah organizovano osv ustanovi dlya samih voyakiv ta ditej civilnih emigrantiv shkoli gramotnosti fahovi kursi gimnaziyu v Kalishi Slabo organizovane ukr Sh dlya ukr menshosti v Polshi pislya 1945 Do 1956 vzagali ne isnuvali ukr shkoli Pislya zalegalizuvannya ukr menshosti vidkrito 6 pochatkovih shkil z ukrayinskoyu movoyu navchannya ta 150 punktiv navchannya ukrayinskoyi movi de zgoloshuyetsya shonajmenshe 7 uchniv Dolya cogo marginalnogo Sh nezavidna ch pochatkovih shkil zmenshilosya do 3 a zgodom 2 Bilij Bir i Gurovo Ilavecke a punktiv navchannya ukrayinskoyi movi do 100 U 1980 ih pp ne bilshe 2 tis ditej ohopleno yakimos navchannyam ukrayinskoyi movi Diyut she dvi ser shkoli zag osv licej u Legnici j ukr klasi pri ped liceyi v Bartoshicyah Kolis diyali ukr paralelni klasi v pol ped liceyi v Peremishli ta ukr viddil pri uchitelskij studiyi v Shecini pracyuye takozh kafedra ukrayinistiki pri Varshavskomu Universiteti U Polshi nadrukovano kilka pidruchnikiv ale nazagal koristuyutsya pidruchnikami vidanimi v USSR Deyaku dopomogu ukr shkolam zokrema punktam navchannya ukrayinskoyi movi daye Ukr Suspilno Kult Tovaristvo V zah evr krayinah ukr Sh najkrashe rozvivalosya pislya 1945 v taborah D P u Nimechchini ta Avstriyi Ponad 200 tis ukrayinciv u 1945 50 ih pp u tomu ch znachna kilkist molodi i ditej shkilnogo viku opinilisya v stani timchasovogo perebuvannya v cih krayinah mayuchi deyake zabezpechennya materialno pobutovih potreb cya molod ta starshi prisvyatili znachnu uvagu osviti Tabori peremishenih osib stali oseredkom riznomanitnogo Sh nasampered pochatkovogo i ser a materialnu bazu dlya nogo zabezpechuvali mizhnar organizaciyi UNRRA ta IRO Planuvalnimi j kontrolnimi organami nad ukr Sh buli viddil osviti j kulturi Centr Predstavnictva Ukrayinskoyi Emigraciyi v amer zoni Nimechchini kult osv viddil Ukr Centr Dopomovogo Komitetu brit zona ta viddil kult osv praci Ukr Centr Dopomogovogo Ob yednannya v Avstriyi misc abo oblasni komiteti abozh okremi taborovi upravi Pri nih zakladali inspektorati komisiyi program vidavnictva tosho U taborah zalezhno vid velichini isnuvalo pochatkove ser i fahove Sh diyali doshkilni ustanovi Deyaki shkoli buli efemerni radshe kursi perehodovogo znachennya cherez chasti zmini naselennya v taborah ale buli j taki sho proisnuvali normalno 4 5 pp U deyakih taborah vidkrito bursi Do najbilshogo rozvitku dijshlo ukr taborove Sh v 1947 48 Na cej chas mayemo taku statistiku 1948 buli v taborah D P 72 dityachi sadki z 2 550 ditmi ta 140 vihovatelkami vidpovidni ch dlya Nimechchini 61 2250 125 dlya Avstriyi 11 300 15 U Nimechchini bulo 88 nar shkil deyaki z 7 8 klasami deyaki nepovni 4 klasi z 5400 uchnyami 35 gimnazij u tomu ch kilka nepovnih abo gimnazialnih kursiv z 2800 uchnyami 8 in ser shkil seminariyi i torg shkoli z 300 uchnyami ta 39 fahovih kursiv z 2120 uchnyami Z 1952 ukrayinsku movu vivchayut diti tilki v subotnij shkoli a z 1968 takozh v internati Ridnoyi Shkoli u Myunheni V Avstriyi bulo 15 nar shkil z 715 ditmi 4 gimnaziyi z 565 uchnyami 4 in ser shkoli z 490 uchnyami ta 4 fahovi kursi 140 uchniv Varto zaznachiti sho v 4 avstr gimnaziyah do yakih hodili ukr uchni bulo navchannya ukrayinskoyi movi Bl 1 400 uchniv sklali maturu v 1945 50 pp v ukrayinskih gimnaziyah Nimechchini j Avstriyi U 1949 51 pp cya skladna merezha ukr Sh perestala isnuvati Najdovshe proisnuvala gimnaziya v Lyudvigsfeldi do 1956 Ukr Sh na nizhchomu i ser rivni v 1945 50 pp ohopilo 100 taborovoyi ditvori u shkilnomu vici 36 molodi vidviduvali gimnaziyi a 20 fahovi shkoli Uchiteli na 75 buli fahovi z povnimi kvalifikaciyami Pislya pershih trudnoshiv z pidruchnikami yih pochali vidavati ukr osv ustanovi i vidavnictva Z visokih shkil u povoyennij Nimechchini buli vidnovleni taki shkoli z ChehoSlovachchini Ukr Vilnij Universitet u Myunheni najbilshe ch studentiv 1947 48 490 z 80 vikladachami Ukr Tehn Gosp Institut u Regensburzi i Myunheni z 5 fak na yakih vikladalo v 1945 50 pp 180 osib ta navchalosya 1 290 studentiv z yakih ponad 300 zdobuli diplomi 1945 51 diyala v Myunheni Ukr Visoka Ekon Shkola v yakij navchalosya 280 studentiv z nih 80 oderzhali diplomi u nij navchalo 25 vikladachiv Bula vidkrita she Ukr Kat Duhovna Seminariya v Girshbergu Bavariya z bl 100 zareyestrovanimi za chas 1946 48 studentami ta 14 vikladachami 1949 51 cya seminariya diyala v Kulemborgu Gollandiya U Myunheni isnuvala 1946 50 Bogoslovsko Ped Akademiya UAPC z 80 studentami i 40 vikladachami Z cih visokih shkil zalishilisya v Myunheni pislya 1952 lishe UVU z chastkovim avditornim navchannyam ta UTGI yak nauk doslidna i vidavnicha ustanova Deyaki ukr studenti za povoyennogo chasu vidviduvali vikladi v Mizhnarodnomu universiteti UNRRA v Myunheni lyutij 1946 traven 1947 v yakomu 30 studentiv 650 a sered vikladachiv 1 5 buli ukrayinci In ukr studenti vchilisya v nim i avstr untah ta in visokih shkolah bl 1 500 V Italiyi krim perehodovih taboriv dlya peremishenih osib u yakih diyali korotkotrivali pochatkovi shkoli abo kursi ser i fahove Sh dobre rozvivalosya 1945 47 v tabori polonenih voyakiv Ukr Diviziyi Galichina Rimini Tut diyali gimnaziya torg shkola uchitelska seminariya ta ryad fahovih shkil i kursiv U Rimi isnuyut Ukr Papska Velika Seminariya sv Josafata z 1897 v yakij gotuyut svyash dlya vsih yeparhij na ukr zemlyah i v diyaspori ta Ukr Papska Mala Seminariya zasnovana 1956 yedina ukr ser shkola v zah sviti de vse navchannya vidbuvayetsya ukrayinskoyu movoyu Maloyu seminariyeyu keruyut Otci Saleziyani u 1960 70 ih pp ch uchniv dohodilo 100 u 1980 ih pp bl 50 U Rimi diye takozh z 1968 Ukr Kat Universitet V in zah evr krayinah ukr Sh rozvinulosya slabshe U Belgiyi 1946 50 isnuvalo kilkanadcyat chetvergovih pochatkovih shkil yakimi opikuvalosya Ukr Nauk Osv Tovaristvo U 1980 ih pp zalishilosya z nih kilka navchalnih punktiv ukrayinskoyi movi Takozh slabo bulo organizovane Sh u Franciyi Z kin 1920 ih pp diyali mali shkilki ukrayinoznavstva dlya ditej emigrantiv u yih bilshih skupchennyah rozsiyani po s i malih m kah diti s g robitnikiv nazagal zalishilisya bez ukrayinoznavchoyi osviti U 1940 50 ih pp zahodami novopribulih emigrantiv poshireno ci shkoli po 2 3 viddili klasi na bilshi skupchennya voni diyali pid provodom Cerkvi grom ta molodizhnih organizacij U 1970 ih pp she diyalo 6 7 takih shkilok v yakih vidbuvalosya navchannya u vilni vid navchannya v franc shkolah dni chetver piznishe sereda Deyaku ukrayinoznavchu osvitu dayut t zv litni dityachi oseli ta tabori molodi Vidnosno krashe organizovane ukr Sh u Velikij Britaniyi kudi 1946 47 pribula deyaka kilkist peremishenih osib z Nimechchini ta ukr vijsk poloneni z Italiyi Hoch buli proekti ale ne organizovano tut zhadnoyi cilodennoyi ukr shkoli prote stvoreno zadovilnu kilkist dopovnyuyuchih kincetizhnevih shkil Yih utrimuvali gromadskih ustanovi Soyuz Ukrayinciv u Velikij Britaniyi ta Ob yednannya Ukrayinciv Velikoyi Britaniyi 1955 bulo takih shkil na nizhchomu rivni 20 z priblizno 320 uchnyami ta diyalo 7 sadkiv z 200 ditej Najkrashogo rozvitku ci shkoli dosyagli 1964 67 koli do nih pochali vchashati diti vzhe narodzheni u Velikij Britaniyi Na cej chas diyalo tut 44 46 shkil z 2 830 uchnyami ta 10 15 sadkiv z 150 ditmi U nih navchalo ponad 200 uchiteliv ta 25 vihovatelok Lishe chastina vchitelskogo personalu bula kvalifikovana bilshist dekvalifikuvalasya poza ped shkolami kursi konferenciyi samoosvita Cim opikuvalasya Spilka Ukr Uchiteliv i Vihovateliv zasnovana 1955 U 1970 ih pp ukr dopovnyuyuchi shkoli vtratili dopliv ditej tak sho 1984 zalishilosya she 14 shkil z ledve 350 ditmi Ukr studenti 1973 ponad 700 navchayutsya v angl universitetah i visokih shkolah U Londoni deyaku ukrayinoznavchu osvitu chastina yih otrimuye v filiyi Ukrayinskogo Katolickogo Universitetu Inshi krayiniZ inshih krayin ukrayinskoyi diaspori v Kitayi isnuvali v 1920 ih pp ukrayinski pochatkova shkola i gimnaziya v Harbini V SRSR poza URSR za revolyuciyi ta v 1920 ih pp diyalo ukrayinska nizhcha ta serednya shkoli na Zelenomu Klini do pochatku 1930 ih rokiv u deyakih mistah i selah z ukrayinskoyu bilshistyu v Seredno Azijskomu Stepovomu Krayu Sirij Klin u Sibiru na Kurshini i Donechchini Tut ukrayinizaciya shkil shojno pochalasya ta vona pripinilasya v 1930 ih rokah takozh na Kubani de za chasiv revolyuciyi zakladeno osnovi pid ukrayinski shkoli Pislya 1934 radyanska vlada likviduvala vsi ukrayinski shkoli poza URSR i voni poza tim sho za drugoyi svitovoyi vijni evakujovano deyaki ukrayinski shkoli na shid vzhe ne vidnovilisya krim shkoli u seli Nizhniya Zhari Braginskogo rajonu BSSR u 1970 h rokah Sogodni dlya miljoniv ukrayinskogo naselennya kolishnogo SRSR poza Ukrayinoyu nemaye zhodnoyi ukrayinskoyi shkoli Div takozhPerelik ukrayinskih shkil za mezhami Ukrayini Shkilnictvo v Ukrayini Soyuz studentiv emigrantiv u PolshiLiteraturaEnciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Lev Yasinchuk Ukrayinske shkilnictvo poza ridnimi zemlyami Ukrayinci u vilnomu sviti Nyu Dzhersi vidannya Ukrayinskogo narodnogo soyuzu 1954 Stor 164 170 Cya stattya vzhivaye skorochennya yaki mozhut buti neodnoznachnimi ta zbivati z panteliku Bud laska za mozhlivosti vdoskonalte cyu stattyu lyutij 2016 Ce nezavershena stattya pro osvitu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi