Саскату́н (англ. Saskatoon) — найбільше місто провінції Саскачеван, сільськогосподарський і культурний осередок розташований над Південним Саскачеваном. Засноване у 1883 році; у 1980-х роках переросло населенням столицю провінції м. Реджайна.
Саскатун Saskatoon | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| ||||||||
| ||||||||
![]() | ||||||||
Основні дані | ||||||||
52°07′54″ пн. ш. 106°39′09″ зх. д. / 52.13167° пн. ш. 106.65250° зх. д.Координати: 52°07′54″ пн. ш. 106°39′09″ зх. д. / 52.13167° пн. ш. 106.65250° зх. д. | ||||||||
Країна | | |||||||
Регіон | | |||||||
Межує з
| ||||||||
Засновано | 1883 | |||||||
Площа | 144 km² км² | |||||||
Населення | 202 425 (2006) | |||||||
Висота НРМ | 481,5 м | |||||||
Офіційна мова | англ. (Саскачеван) | |||||||
Телефонний код | (1) (306) | |||||||
Часовий пояс | CDT | |||||||
GeoNames | 6141256 | |||||||
OSM | r4189345 ·R | |||||||
Міська влада | ||||||||
Мер міста | d[1][2] | |||||||
Вебсайт | Місто Саскатун - офіційна(англ.)] | |||||||
Мапа | ||||||||
| ||||||||
| ||||||||
|
Населення: 202 425 мешканців (2006), із них 14 400 україноканадці (1947 — 2 400, 1961 — 9 100). Жителів міста звуть «саскатунці».
Етимологія
Назва міста «Саскатун» походить з мови корінних жилелів крі: означає «місце misâskwatômin», цебто там, де багато ягід ірги вільхолистої (Amelanchier alnifolia) — солодких фіолетових ягід, які ростуть у районі Саскатуна.
Історія
У 1882 році торонтському Колонізаційному товаристві «Тверезість» (англ. Temperance Colonization Society) було надано 5460 гектарів (21 секцій) землі над річкою Південний Саскачеван між містечками (англ. Warman) і (англ. Dundurn). Саме це ж товариство поставило собі за благородну мету заснування сільської громади, вільної від алкогольної залежності. У 1883 група поселенців та їх лідер Джон Нільсон Лейк (англ. John Neilson Lake), прибули на місце, де нині находиться м. Саскатун з ціллю заснування тут же перше постійного поселення: прибули залізницею з Онтаріо до Мус-Джо та доїхали до місця призначення верхи, оскільки залізничну колію тоді ще не було завершено.
Після (англ. Battle of Fish Creek) і (англ. Battle of Batoche) 1885 за часів , поранені канадські солдати видужували в Резиденції Марр (англ. Marr Residence — зараз є історичним місцем). Загиблих солдатів поховано на Піонерському Цвинтарі (англ. Pioneer Cemetery) недалеко від нинішнього Виставкового комплексу.
У 1906 населення міста зросло до 4500 осіб (включало тоді громади Саскатуну, Ріверсдейл (англ. Riversdale) і Нутана (англ. Nutana). У 1955 році громада (англ. Montgomery Place), а в 1956 році в сусідня їй Сазерленд (англ. Sutherland) увійшли у склад міста Саскатун.
Географія
Саскатун розташований на широкій смузі родючого чорнозему в середній і південній частинах провінції Саскачевана та знаходиться в біомі із назвою Осиковий лісостеп (англ. Aspen Parkland). Місто на рівнині: найнижча точка міста — річка ; найвищі точки — передмістя Сазерленд у східній частині міста і Сільвервуд-Рівер-Хайтс у передмісті північної частини. Саскатун поділено на східну і західну частини річкою Південний Саскачеван.
Клімат
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF5TDFCaGNtdHNZVzVrWDI1bFlYSmZVMkZ6YTJGMGIyOXVMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFRWVhKcmJHRnVaRjl1WldGeVgxTmhjMnRoZEc5dmJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Клімат в Саскатуні, як і у всьому Саскачевані,— вологий континентальний (кліматична класифікація Кеппена: Dfb) Саскатун знаходиться в біомі Осиковий лісостеп (англ. Aspen Parkland), цебто в рослинній кліматичній зоні 2b.
Ектсремуми температури коливаються від −50 °C в р. 1893 до +41 °C в р. 1988.
Найнижча рекордна температура -60.9 °C.
Опадів випадає близько 350 мм, взимку — у вигляді снігу а, влітку — у вигляді дощу. вітри на рівнинних преріях сильні.
Саскатун — сонячне місто: у середньому 2,380.8 годин сонячного світла на рік.
Екстремальні температури також більш терпимі завдяки низькій вологості.
Клімат Саскатуна | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Середній максимум, °C | −11,8 | −7,8 | 0,7 | 10,6 | 18,4 | 22,6 | 24,9 | 24,4 | 18,0 | 10,8 | −1,6 | −9,2 | 8,2 |
Середній мінімум, °C | −22,3 | −18,2 | −10,2 | −1,9 | 4,5 | 9,4 | 11,4 | 10,2 | 4,4 | −1,9 | −10,9 | −19,3 | −3,8 |
Норма опадів, мм | 15.2 | 10.3 | 14.7 | 23.9 | 49.4 | 61.1 | 60.1 | 38.8 | 30.7 | 16.7 | 13.3 | 15.9 | 350 |
Джерело: Міністерство навколшнього середовища Канади |
Транспорт
Саскатун розташований на Шосе Йєлоугед, яке з'єднує провінції Саскачеван, Манітоба, Альберта і Британська Колумбія. Автодороги № 7, 11, 12, 14, 41, 219, 684, та 762 ведуть до Саскатуну.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJtTDBKeWIyRmtkMkY1WDBKeWFXUm5aVjh4WHlVeU9EZ3hOVEkxTWprNE5EZ2xNamt1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVKeWIyRmtkMkY1WDBKeWFXUm5aVjh4WHlVeU9EZ3hOVEkxTWprNE5EZ2xNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Мости через Південний Саскачеван включають:
- Міст «Гранд-Тронк» (англ. Grand Trunk Bridge (залізниця))
- «Міст Серкел-Драйв-Саут» (англ. Circle Drive South Bridge)
- «Міст ім. Сенатора Сида Боквулда» (англ. Senator Sid Buckwold Bridge)
- «Міст Бродвей» (англ. Broadway Bridge)
- «Міст Університет» (англ. University Bridge)
- «Міст КТЗ» (англ. CPR Bridge (залізниця))
- «Міст Сиркель-Дрейв» (англ. Circle Drive Bridge)
Міжнародний аеропорт імені Джона Діфенбейкера (англ. Saskatoon/John G. Diefenbaker International Airport) — служби мають у своєму складі регулярні та чартерні авіакомпанії для міста. Аеропорт є головним транспортним центром для гірських та віддалених районів в північній провінції Саскачевана.
Канадська тихоокеанська залізниця й Канадська національна залізниця керують (Вантажне господарство — залізнична станція) і вантажними транс-центрами в Саскатуні. Канадська Національна залізниця також керує автомобільним центром передачі. Зупинка Саскатун на канадському пасажирському трансконтинентальному залізничному маршруті управляється «Via Rail». Залізничний вокзал Саскатуна розташований в західній частині міста. Пасажирська станція відкрита наприкінці 1960-х як заміна для першої головної станції Саскатуна, яка була розташована в центрі міста Перший Авенью. Після переїзду станції центр міста був перебудований, в тому числі будівництво «Midtown Plaza», «TCU Place» (аудиторії Centennial) та інші.
Економіка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV5TDBsdWJtOTJZWFJwYjI1ZlVHeGhZMlZmWVc1a1gwTk1VeTVxY0djdk1qSXdjSGd0U1c1dWIzWmhkR2x2Ymw5UWJHRmpaVjloYm1SZlEweFRMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Економіка Саскатуна базується на вирощуванні зернових культур, худоби, видобутку нафти і газу, поташу, урану, золота, алмазів, вугілля і пов'язаних з ними галузях.
Найбільша в світі компанія, що виробляє уран, Cameco, і PotashCorp найбільший із світових постачальників поташу; третій продуцент фосфатів і азотів у світі, мають штаб-квартири в Саскатуні. Майже дві третини видобутих поташних світових запасів знаходяться в області Саскатуна.
«Місце Інновацій» (англ. Innovation Place) — науковий парк (центр), заснований в 1980 році, об'єднує майже 150 підприємств із галузей сільського господарства, інформаційних технологій та навколишнього середовища, наук про життя та біотехнології.
У Саскатуні знаходиться Саскачеванський університет й «Канадське Джерело Світла» (англ. Canadian Light Source), Національний синхротрон-центр Канади.
Цікаві місця
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelppTDBSbGJIUmhYMEpsYzNOaWIzSnZkV2RvSlRKRFgxTndZV1JwYm1GZlEzSmxjMTlGSlRKRFgxTmhjMnRoZEc5dmJsOGxNamcxTURVM01UTWxNamxmSlRJNE1qVTFNVGd6TVRjMU5EUWxNamt1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVSbGJIUmhYMEpsYzNOaWIzSnZkV2RvSlRKRFgxTndZV1JwYm1GZlEzSmxjMTlGSlRKRFgxTmhjMnRoZEc5dmJsOGxNamcxTURVM01UTWxNamxmSlRJNE1qVTFNVGd6TVRjMU5EUWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
В місті Саскатуні є багато музеїв, будівель, меморіалів і об'єктів культурної спадщини. Найвідомішими є:
- Готель «Дельта Бессборо» (англ. Delta Bessborough Hotel) історичний готель в центрі місті Саскатуні.
- Бродвейський міст (англ. Broadway Bridge)
- «Стежка Мівасин Долина» (англ. Meewasin Valley Trail)
- «Лісгосп парк і зоопарк» (англ. Forestry Farm Park and Zoo)
- «Саскачеванський Музей Західного Розвитку» (англ. Saskatchewan Western Development Museum)
- «Центр Мистецтво ім. Франк й Ельен Ремай» (англ. Frank & Ellen Remai Arts Centre)
Освіта
У 1907 році було засновано Саскачеванський університет.
Також в Саскатуні знаходиться «Саскачеванський Інститут Прикладної Науки й Технологій — Кельсі Кампус» (англ. Saskatchewan Institute of Technology - Kelsey Campus) знаходиться на «Іделвайд» (англ. Idylwyld) й «Тридцять-третій Стріт» (англ. 33rd Street), було засновано в р. 1941. Кампус було названо на честь , першого європейця-дослідника, який подорожував річкою Саскачеван.
Спорт
— хокейна спортивна команда, котра виступає у Західній хокейній лізі.
Відомі особистості
В поселенні народився:
- Берт Гардінер (1913—2001) — канадський хокеїст.
- Даррен Ван Імп (нар.1973) — канадський хокеїст.
- Дмитро Ціпивник (1927—2003) — український громадсько-політичний діяч, Доктор медицини. Президент Світового Конґресу Українців (1993—1998).
З 1991 року Українське місто Чернівці є містом-побратимом Саскатуна.
Міста-побратими Саскатуна
Українці Саскатуну
Українці почали селитися у Саскатуні в кінці 19 ст. Саскатун є осереддям єпархій Української греко-католицької і Української греко-православної церков (див. Саскатунська українська греко-православна єпархія та Саскатунська єпархія УГКЦ) — та (з 1929): 3 українські греко-католицькі і 2 українські греко-православні парафії, Українське місійне і біблійне товариство (з 1945) і його щотижневе радіомовлення «Година Божого Слова». Численні українські установи, серед ін. — виховні інститути для студіюючої молоді: католицький Інститут ім. митрополита А. Шептицького і православний Інститут ім. П. Могили, два музеї.
1926 року у Саскатуні під час Всеканадського українського з'їзду постав Союз Українок Канади.
У Саскачеванському університеті працює 35 професорів і викладачів українського походження; Славістичний відділ включає українознавчі предмети.
З нагоди 120-ї річниці появи перших українських переселенців у Канаді 24 червня 2011 р. був запущений Історичний Потяг українських піонерів, що пройшов за маршрутом Галіфакс — Монреаль — Оттава — Торонто — Вінніпег — Саскатун — Едмонтон.
Народились
- Бра́єн-Йо́сиф Ба́йда — єпископ Саскатунський УГКЦ, редемпторист.
Особливості
- Саскачеванський університет — (англ. University of Saskatchewan)
- Міжнародний аеропорт імені Джона Діфенбейкера (англ. Saskatoon John G. Diefenbaker International Airport) (фр. Aéroport international John G. Diefenbaker de Saskatoon)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsyTDFOaGMydGhkRzl2Ymw5VGEzbHNhVzVsWDJsdVgxZHBiblJsY2k1cWNHY3ZOekF3Y0hndFUyRnphMkYwYjI5dVgxTnJlV3hwYm1WZmFXNWZWMmx1ZEdWeUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Джерела
- https://www.saskatoon.ca/city-hall/mayor-city-councillors/mayors-office
- https://thestarphoenix.com/news/local-news/clark-rides-optimism-into-mayors-chair
- «A History of Saskatoon to 1914». web.archive.org. July 2005. (англ.)
- «Lawn and Garden: Saskatoon, Saskatchewan». The Weather Network. (англ.)
- «Saskatoon Diefenbaker Int'l A». Canadian Climate Normals 1971—2000. (англ.)
- Середні показники кліматичних умов Канади 1971-2000 [ 2009-12-10 у Wayback Machine.] — Міністерство навколишнього середовища Канади.
- «Історичний Потяг» пройде шляхом українських переселенців у Канаді
Література
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
Посилання
![]() | Це незавершена стаття з географії Канади. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Saskatu n angl Saskatoon najbilshe misto provinciyi Saskachevan silskogospodarskij i kulturnij oseredok roztashovanij nad Pivdennim Saskachevanom Zasnovane u 1883 roci u 1980 h rokah pereroslo naselennyam stolicyu provinciyi m Redzhajna Saskatun Saskatoongerb praporSaskatunOsnovni dani52 07 54 pn sh 106 39 09 zh d 52 13167 pn sh 106 65250 zh d 52 13167 106 65250 Koordinati 52 07 54 pn sh 106 39 09 zh d 52 13167 pn sh 106 65250 zh d 52 13167 106 65250Krayina KanadaRegion SaskachevanMezhuye z susidni nas punktid Zasnovano 1883Plosha 144 km km Naselennya 202 425 2006 Visota NRM 481 5 mOficijna mova angl Saskachevan Telefonnij kod 1 306 Chasovij poyas CDTGeoNames 6141256OSM r4189345 RMiska vladaMer mista d 1 2 Vebsajt Misto Saskatun oficijna angl Mapa Saskatun u Vikishovishi Naselennya 202 425 meshkanciv 2006 iz nih 14 400 ukrayinokanadci 1947 2 400 1961 9 100 Zhiteliv mista zvut saskatunci EtimologiyaNazva mista Saskatun pohodit z movi korinnih zhileliv kri oznachaye misce misaskwatomin cebto tam de bagato yagid irgi vilholistoyi Amelanchier alnifolia solodkih fioletovih yagid yaki rostut u rajoni Saskatuna IstoriyaU 1882 roci torontskomu Kolonizacijnomu tovaristvi Tverezist angl Temperance Colonization Society bulo nadano 5460 gektariv 21 sekcij zemli nad richkoyu Pivdennij Saskachevan mizh mistechkami angl Warman i angl Dundurn Same ce zh tovaristvo postavilo sobi za blagorodnu metu zasnuvannya silskoyi gromadi vilnoyi vid alkogolnoyi zalezhnosti U 1883 grupa poselenciv ta yih lider Dzhon Nilson Lejk angl John Neilson Lake pribuli na misce de nini nahoditsya m Saskatun z cillyu zasnuvannya tut zhe pershe postijnogo poselennya pribuli zalizniceyu z Ontario do Mus Dzho ta doyihali do miscya priznachennya verhi oskilki zaliznichnu koliyu todi she ne bulo zaversheno Pislya angl Battle of Fish Creek i angl Battle of Batoche 1885 za chasiv poraneni kanadski soldati viduzhuvali v Rezidenciyi Marr angl Marr Residence zaraz ye istorichnim miscem Zagiblih soldativ pohovano na Pionerskomu Cvintari angl Pioneer Cemetery nedaleko vid ninishnogo Vistavkovogo kompleksu U 1906 naselennya mista zroslo do 4500 osib vklyuchalo todi gromadi Saskatunu Riversdejl angl Riversdale i Nutana angl Nutana U 1955 roci gromada angl Montgomery Place a v 1956 roci v susidnya yij Sazerlend angl Sutherland uvijshli u sklad mista Saskatun GeografiyaSaskatun roztashovanij na shirokij smuzi rodyuchogo chornozemu v serednij i pivdennij chastinah provinciyi Saskachevana ta znahoditsya v biomi iz nazvoyu Osikovij lisostep angl Aspen Parkland Misto na rivnini najnizhcha tochka mista richka najvishi tochki peredmistya Sazerlend u shidnij chastini mista i Silvervud River Hajts u peredmisti pivnichnoyi chastini Saskatun podileno na shidnu i zahidnu chastini richkoyu Pivdennij Saskachevan KlimatOsikovij lisostep vlitku Klimat v Saskatuni yak i u vsomu Saskachevani vologij kontinentalnij klimatichna klasifikaciya Keppena Dfb Saskatun znahoditsya v biomi Osikovij lisostep angl Aspen Parkland cebto v roslinnij klimatichnij zoni 2b Ektsremumi temperaturi kolivayutsya vid 50 C v r 1893 do 41 C v r 1988 Najnizhcha rekordna temperatura 60 9 C Opadiv vipadaye blizko 350 mm vzimku u viglyadi snigu a vlitku u viglyadi doshu vitri na rivninnih preriyah silni Saskatun sonyachne misto u serednomu 2 380 8 godin sonyachnogo svitla na rik Ekstremalni temperaturi takozh bilsh terpimi zavdyaki nizkij vologosti Klimat SaskatunaPokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud RikSerednij maksimum C 11 8 7 8 0 7 10 6 18 4 22 6 24 9 24 4 18 0 10 8 1 6 9 2 8 2Serednij minimum C 22 3 18 2 10 2 1 9 4 5 9 4 11 4 10 2 4 4 1 9 10 9 19 3 3 8Norma opadiv mm 15 2 10 3 14 7 23 9 49 4 61 1 60 1 38 8 30 7 16 7 13 3 15 9 350Dzherelo Ministerstvo navkolshnogo seredovisha KanadiTransportSaskatun roztashovanij na Shose Jyelouged yake z yednuye provinciyi Saskachevan Manitoba Alberta i Britanska Kolumbiya Avtodorogi 7 11 12 14 41 219 684 ta 762 vedut do Saskatunu Brodvejskij mist Mosti cherez Pivdennij Saskachevan vklyuchayut Mist Grand Tronk angl Grand Trunk Bridge zaliznicya Mist Serkel Drajv Saut angl Circle Drive South Bridge Mist im Senatora Sida Bokvulda angl Senator Sid Buckwold Bridge Mist Brodvej angl Broadway Bridge Mist Universitet angl University Bridge Mist KTZ angl CPR Bridge zaliznicya Mist Sirkel Drejv angl Circle Drive Bridge Mizhnarodnij aeroport imeni Dzhona Difenbejkera angl Saskatoon John G Diefenbaker International Airport sluzhbi mayut u svoyemu skladi regulyarni ta charterni aviakompaniyi dlya mista Aeroport ye golovnim transportnim centrom dlya girskih ta viddalenih rajoniv v pivnichnij provinciyi Saskachevana Kanadska tihookeanska zaliznicya j Kanadska nacionalna zaliznicya keruyut Vantazhne gospodarstvo zaliznichna stanciya i vantazhnimi trans centrami v Saskatuni Kanadska Nacionalna zaliznicya takozh keruye avtomobilnim centrom peredachi Zupinka Saskatun na kanadskomu pasazhirskomu transkontinentalnomu zaliznichnomu marshruti upravlyayetsya Via Rail Zaliznichnij vokzal Saskatuna roztashovanij v zahidnij chastini mista Pasazhirska stanciya vidkrita naprikinci 1960 h yak zamina dlya pershoyi golovnoyi stanciyi Saskatuna yaka bula roztashovana v centri mista Pershij Avenyu Pislya pereyizdu stanciyi centr mista buv perebudovanij v tomu chisli budivnictvo Midtown Plaza TCU Place auditoriyi Centennial ta inshi EkonomikaMisce Innovacij Pozadu sinhrotron Kanadskogo Dzherela Svitla Ekonomika Saskatuna bazuyetsya na viroshuvanni zernovih kultur hudobi vidobutku nafti i gazu potashu uranu zolota almaziv vugillya i pov yazanih z nimi galuzyah Najbilsha v sviti kompaniya sho viroblyaye uran Cameco i PotashCorp najbilshij iz svitovih postachalnikiv potashu tretij producent fosfativ i azotiv u sviti mayut shtab kvartiri v Saskatuni Majzhe dvi tretini vidobutih potashnih svitovih zapasiv znahodyatsya v oblasti Saskatuna Misce Innovacij angl Innovation Place naukovij park centr zasnovanij v 1980 roci ob yednuye majzhe 150 pidpriyemstv iz galuzej silskogo gospodarstva informacijnih tehnologij ta navkolishnogo seredovisha nauk pro zhittya ta biotehnologiyi U Saskatuni znahoditsya Saskachevanskij universitet j Kanadske Dzherelo Svitla angl Canadian Light Source Nacionalnij sinhrotron centr Kanadi Cikavi miscyaGotel Delta Bessboro V misti Saskatuni ye bagato muzeyiv budivel memorialiv i ob yektiv kulturnoyi spadshini Najvidomishimi ye Gotel Delta Bessboro angl Delta Bessborough Hotel istorichnij gotel v centri misti Saskatuni Brodvejskij mist angl Broadway Bridge Stezhka Mivasin Dolina angl Meewasin Valley Trail Lisgosp park i zoopark angl Forestry Farm Park and Zoo Saskachevanskij Muzej Zahidnogo Rozvitku angl Saskatchewan Western Development Museum Centr Mistectvo im Frank j Elen Remaj angl Frank amp Ellen Remai Arts Centre OsvitaU 1907 roci bulo zasnovano Saskachevanskij universitet Takozh v Saskatuni znahoditsya Saskachevanskij Institut Prikladnoyi Nauki j Tehnologij Kelsi Kampus angl Saskatchewan Institute of Technology Kelsey Campus znahoditsya na Idelvajd angl Idylwyld j Tridcyat tretij Strit angl 33rd Street bulo zasnovano v r 1941 Kampus bulo nazvano na chest pershogo yevropejcya doslidnika yakij podorozhuvav richkoyu Saskachevan Sport hokejna sportivna komanda kotra vistupaye u Zahidnij hokejnij lizi Vidomi osobistostiV poselenni narodivsya Bert Gardiner 1913 2001 kanadskij hokeyist Darren Van Imp nar 1973 kanadskij hokeyist Dmitro Cipivnik 1927 2003 ukrayinskij gromadsko politichnij diyach Doktor medicini Prezident Svitovogo Kongresu Ukrayinciv 1993 1998 Mista pobratimiZ 1991 roku Ukrayinske misto Chernivci ye mistom pobratimom Saskatuna Mista pobratimi Saskatuna Ukrayina Chernivci Shveciya Umeo KNR Shiczyachzhuan Nimechchina Keln Finlyandiya Tampere SShA Midlend Tehas Yaponiya Pivdenna Koreya Ulsan Velika Britaniya Oksford Afganistan Kabul Iran Ukrayinci SaskatunuUkrayinci pochali selitisya u Saskatuni v kinci 19 st Saskatun ye osereddyam yeparhij Ukrayinskoyi greko katolickoyi i Ukrayinskoyi greko pravoslavnoyi cerkov div Saskatunska ukrayinska greko pravoslavna yeparhiya ta Saskatunska yeparhiya UGKC ta z 1929 3 ukrayinski greko katolicki i 2 ukrayinski greko pravoslavni parafiyi Ukrayinske misijne i biblijne tovaristvo z 1945 i jogo shotizhneve radiomovlennya Godina Bozhogo Slova Chislenni ukrayinski ustanovi sered in vihovni instituti dlya studiyuyuchoyi molodi katolickij Institut im mitropolita A Sheptickogo i pravoslavnij Institut im P Mogili dva muzeyi 1926 roku u Saskatuni pid chas Vsekanadskogo ukrayinskogo z yizdu postav Soyuz Ukrayinok Kanadi U Saskachevanskomu universiteti pracyuye 35 profesoriv i vikladachiv ukrayinskogo pohodzhennya Slavistichnij viddil vklyuchaye ukrayinoznavchi predmeti Z nagodi 120 yi richnici poyavi pershih ukrayinskih pereselenciv u Kanadi 24 chervnya 2011 r buv zapushenij Istorichnij Potyag ukrayinskih pioneriv sho projshov za marshrutom Galifaks Monreal Ottava Toronto Vinnipeg Saskatun Edmonton Narodilis Bra yen Jo sif Ba jda yepiskop Saskatunskij UGKC redemptorist OsoblivostiSaskachevanskij universitet angl University of Saskatchewan Mizhnarodnij aeroport imeni Dzhona Difenbejkera angl Saskatoon John G Diefenbaker International Airport fr Aeroport international John G Diefenbaker de Saskatoon Panorama mista Saskatun vid na centralnu chastinu mistaDzherelahttps www saskatoon ca city hall mayor city councillors mayors office https thestarphoenix com news local news clark rides optimism into mayors chair A History of Saskatoon to 1914 web archive org July 2005 angl Lawn and Garden Saskatoon Saskatchewan The Weather Network angl Saskatoon Diefenbaker Int l A Canadian Climate Normals 1971 2000 angl Seredni pokazniki klimatichnih umov Kanadi 1971 2000 2009 12 10 u Wayback Machine Ministerstvo navkolishnogo seredovisha Kanadi Istorichnij Potyag projde shlyahom ukrayinskih pereselenciv u KanadiLiteraturaEnciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 PosilannyaSaskatun u sestrinskih VikiproyektahFajli u Vikishovishi Ce nezavershena stattya z geografiyi Kanadi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi