Таджикиста́н (тадж. Тоҷикистон, офіційна назва Респу́бліка Таджикиста́н, тадж. Ҷумҳурии Тоҷикистон) — держава в Центральній Азії, межує на півночі з Киргизстаном, сході з Китаєм, півдні з Афганістаном, заході з Узбекистаном. Таджикистан розташований в передгір'ях Паміру і не має виходу до моря. Це найменша за площею центральноазійська держава. Столиця — Душанбе.
Республіка Таджикистан | |||||
| |||||
Гімн: Суруди миллӣ | |||||
![]() | |||||
Столиця (та найбільше місто) | Душанбе country H G O | ||||
Офіційні мови | таджицька, російська | ||||
---|---|---|---|---|---|
Форма правління | де-юре Унітарна Президентська республіка де-факто Автократія | ||||
- Президент | Емомалі Рахмон | ||||
- Прем'єр-міністр | Кохір Расулзада | ||||
Формування | |||||
- Саманідська Імперія | 819 | ||||
- Таджицька АРСР | 27 жовтня 1924 | ||||
- Таджицька РСР | 5 грудня 1929 | ||||
- незалежність від СРСР | 9 вересня 1991 | ||||
- визнано | 26 грудня 1991 | ||||
- вступ до ООН | 2 березня 1992 | ||||
- чинна Конституція | 6 листопада 1994 | ||||
Площа | |||||
- Загалом | 142 000 км² (102-га) | ||||
Населення | |||||
- перепис 2010 | ▲7 417 400 | ||||
- Густота | 60/км² (152-та) | ||||
ВВП (ПКС) | 2008 р., оцінка | ||||
- Повний | 13,062 млрд. $ (133-тя) | ||||
- На душу населення | 2,022 $ (187-ма) | ||||
ІЛР (2007) | ▲ 0.688 (середній) (127-ма) | ||||
Валюта | Сомоні (TJS ) | ||||
Часовий пояс | () | ||||
Коди ISO 3166 | TJK | ||||
Домен | .tj | ||||
Телефонний код | +992 | ||||
|
З 1929 по 1991 роки Таджикистан входив до складу СРСР як одна із союзних республік (Таджицька РСР). Незалежність країни була проголошена 9 вересня 1991 року, однак фактичне відокремлення сталося після розпаду СРСР в грудні 1991 року.
Таджикистан багатий на природні ресурси, але оскільки 93 % території республіки займають гори, їхній видобуток ускладнений слабо розвиненою інфраструктурою. Таджикистан розташований далеко від основних євразійських транспортних потоків. Важке економічне становище є наслідком багатьох чинників: невигідним ЕГР (відстороненість від світової інфраструктури, високогірне положення), важкою соціальною обстановкою (в країні після розпаду СРСР розпочалася громадянська війна), слабкою розвиненістю таджицької економіки як такої і слабкою владою (в сучасних умовах Таджикистан має нетривалий досвід державності). За обсягом ВВП на душу населення республіка поступається всім пострадянським державам, посідаючи за цим показником третє місце з кінця в Азії.
Таджикистан приєднався до Організації економічної співпраці, започаткованої Іраном, Туреччиною і Пакистаном. З 1992 року Таджикистан — член ООН і ОБСЄ, член СНД, МВФ.
Етимологія
Назва «Таджикистан» (тадж. Тоҷикистон; перс. تاجیکستان — Тоджікістон — «країна таджиків») походить від самоназви таджиків і суфікса «-іста/-стан». Назва з'явилася в 1924 році в результаті національно-територіального розмежування Середньої Азії і створення Таджицької АРСР в складі Узбецької РСР (у 1929–1991 рр. — Таджицька РСР).
Предки таджиків називали свою країну «Aryānam Vaeja». Назва походить від давньоіранської «aryanam» і авестійської «airyanam» (середньоперською — «Erān», таджицькою -«Ерон») і приблизно перекладається як «Країна аріїв». Вважається, що в епоху Ахеменідів (550—327 рр. до н. е.) поняття «Aryānam Vaeja» трансформувалося в «Aryānam Xšaθram»—"Держава аріїв". Давньоіранське поняття «Aryānam Xšaθram» дало назву державі Аршакідів (250—224 рр. до н. е.) — Aryānšaθr (Арійоншаҳр). Назва держави Сасанідів (224—651 рр.) — Erānšahr (Ероншахр) походить від авестійського «Airyānam Xšaθram». Авестійський дифтонг «ai» трансформувався в середньоперський «е».
З часів Ахеменідів назва Іран закріпилася за державами західно-іранських народів, які створили потужні централізовані імперії. Їх східно-іранські брати, безпосередні предки таджиків, таких держав не створили. Країна східно-іранських народів — Туран — була політично роздроблена на три окремі держави: Согдіана, Бактрія, Хорезм, а також країну саків, яка охоплювала території сучасних Казахстану, Киргизстану та Сіньцзян-Уйгурського автономного району Китаю. Пізніше саки завоювали Согд, Бактрію і Хорезм і все межиріччя Амудар'ї та Сирдар'ї стало узагальнено називатися Тураном. Це і є історична назва Таджикистану. Умовним кордоном між Іраном і Тураном в стародавні часи була спочатку Сирдар'я, а в пізніші часи Амудар'я.
Географія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkyTDFSaGFtbHJhWE4wWVc1ZmMyRjBaV3hzYVhSbFgzQm9iM1J2TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxVVlXcHBhMmx6ZEdGdVgzTmhkR1ZzYkdsMFpWOXdhRzkwYnk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF6TDFSaGFtbHJYMjF2ZFc1MFlXbHVjMTlsWkdsMExtcHdaeTh5TWpCd2VDMVVZV3BwYTE5dGIzVnVkR0ZwYm5OZlpXUnBkQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
93 % території Таджикистану займають гори. Переважає трав'яниста і напівчагарникова рослинність. Клімат континентальний зі значними добовими і сезонними коливаннями температури повітря, малою кількістю опадів, сухим повітрям та малою хмарністю. Середня температура січня коливається від +2…−2 °C у долинах і передгір'ях південного заходу і півночі республіки до −20 °C і опускається нижче на Памірі. Абсолютний мінімум температури досягає −63 °C на Памірі (Булункуль). Середня температура липня від +30 °C у низинних долинах південного заходу до 0 °C і нижче на Памірі. Абсолютний максимум температури становить +48 °C (Нижній П'яндж).
Найбільші озера — Каракуль, Сарезьке озеро, Іскандеркуль, для зрошування полів були створені водосховища — Кайраккумське водосховище, Нурекське водосховище (також для виробництва електроенергії), Мумінабадське водосховище та Сельбурунське водосховище.
Основні річки: Амудар'я і її притоки — П'яндж, Вахш, Кафірніган, Зеравшан, Сирдар'я. Загалом по території Таджикистану протікають близько 950 річок, що беруть початок переважно в горах Паміру або Гіссаро-Алаю, що належать переважно до басейну Амудар'ї (в тому числі повноводні Пяндж і Вахш). Деякі річки мають стік у Зеравшан і Сирдар'ю. Завдяки крутому падінню багатьох річок, особливо Пянджа і Вахша, Таджикистан займає друге місце в СНД (після Росії) по запасах гідроенергоресурсів.
На півночі Таджикистану, в Согдійській області розташоване одне з найбільших у світі родовищ срібла — Великий Конімансур.
Історія
Саманідська держава
Саманіди — династія, що правила в Середній Азії та Ірані в 819-999 роки.
Назву отримала від імені Саман-Худата із селища Саман поблизу Балха. За допомогу, надану при придушенні антиарабського повстання (806-810), сини і онуки Самана отримали в 872 в управління всі найважливіші області Мавераннахра. 892 року Ісмаїл Самані стає засновником (еміром) Саманідської держави, об'єднавши деякі частини Мавераннахра та Хорасана (сучасні Середню Азію та Афганістан) в єдину централізовану державу.
Згодом Саманідським емірам підпорядковувався Хорасан, підконтрольний Аббасидскому халіфату. Незабаром Саманідам вдалося встановити повну незалежність від Багдада (875-999). Держава Саманідів перестала існувати в 999-1005 роках внаслідок навали тюркомовних племен та Газнавидської держав.
Гурідський султанат
Гурідський султанат — середньовічна держава, що існувала на території сучасного Афганістану, Ірану, Пакистану, Таджикистану та Індії з 1148 по 1206 рік. Правляча династія - Гуріди, що походили з роду Сурі, від імені Сурі ібн Мухаммада, першого вождя племені Гур біля місцевості Мандеш. Центром держави була область Гор. Столицями були міста Фірузкух та Газні. Засновником могутності династії є Із уд-Дін Хусайн ібн Саам, світ хаджіб двору Газневідів.
Після завоювання Гора Махмудом Гезнавідом у 1011 році, династія Гурідів перейшла з буддизму до суннітського ісламу. Абу Алі ібн Мухаммад (панував у 1011—1035 роках) був першим мусульманським правителем династії Гурідів, який будував мечеті та ісламські школи в Горі.
Династія скинула державу Газнавідів у 1186 році, коли Султан Музіз ад-Дін Мухаммад із Гура завоював останню столицю Газнавидів — Лахору. Імперія Гурідів охоплювала Хорасан на заході та досягла північної Індії до Бенгалії на сході.
Династія Картидів
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5qTDFSb2IyMWhjMTlGWkhkaGNtUmZSMjl5Wkc5dVgweGhhMlZmVm1samRHOXlhV0VsTWtOZlIzSmxZWFJmVUdGdGFYSWxNa05mVFdGNVh6SnVaQ1V5UTE4eE9EYzBMbkJ1Wnk4eU1qQndlQzFVYUc5dFlYTmZSV1IzWVhKa1gwZHZjbVJ2Ymw5TVlXdGxYMVpwWTNSdmNtbGhKVEpEWDBkeVpXRjBYMUJoYldseUpUSkRYMDFoZVY4eWJtUWxNa05mTVRnM05DNXdibWM9LnBuZw==.png)
Картиди — середньовічна династія, що правила біля Хорасана в XIII—XIV століттях. Картиди спочатку були підвладні султанові династії Гуридів Гійас уд-Діна Мухаммада, а потім стали васалами Монгольської імперії. При розпаді Держави Хулагуїдів в 1335 правитель Картидів Муїз уд-Дін Хусайн ібн Гійас намагався розширити свої володіння. Смерть Хусайна в 1370 і вторгнення військ Тамерлана в 1381 поставили хрест на амбіціях Картидів.
Бухарське ханство
З XVI на цих землях править Бухарське ханство, засноване Шейбанідами на руїнах держави Тимурідів. Найбільше політичне посилення і територіальне розширення Бухарського ханства пов'язано з діяльністю Абдулла-хана II (правив в 1557—98). Були завойовані Балх і Фергана (1573), Ташкент (1576), Хорасан з Гератом і Мешхедом (1582—83), Хорезм (1593—94), встановлені торговельні і дипломатичні стосунки з Московським царством. У містах розвивалися ремесло і торгівля, йшло будівництво. Після смерті Абдулла-хана і вбивства його сина династія Шейбанідів в Бухарському ханстві припинилася. У часи правління династії Аштарханідів в ханстві йшли міжусобні боротьба і війни з сефевідським Іраном, казахами, Хівинським ханством.
В 1740 ханство було завойоване Надір-шахом. В результаті міжусобних війн влада в державі після смерті Надіра (1747) перейшла до династії Мангит, представники якої називали себе емірами. За правління еміра Хайдара (1800—26) знов почалися війни з Хивою, а потім з Кокандом, що продовжувалися аж до приєднання Середньої Азії до Росії. Народні повстання неодноразово потрясали Бухарське ханство. Одним з найбільших було повстання хітай-кіпчаків (1821—25).
В 1868 році, після поразки, нанесеної російською армією військам емірів під Самаркандом, Бухарське ханство було приєднано до Російської імперії на правах васальної держави.
Російська імперія
Росія була зацікавлена в отриманні доступу до поставок бавовни і в 1870-х роках спробувала перевести вирощування в регіоні з зернових на бавовну (пізніше цю стратегію скопіював СРСР).
Наприкінці 19 століття як громадський рух утверджується джадидизм. Хоча джадидисти були прихильниками модернізації, а не обов’язково антиросійськими, росіяни вважали цей рух загрозою, оскільки Російська імперія була переважно християнською. Російським військам довелося придушувати повстання проти Кокандського ханства між 1910 і 1913 роками. Подальше насильство сталося в липні 1916 року, коли демонстранти напали на російських солдатів у Худжанді через загрозу примусового призову під час Першої світової війни. Попри те, що російські війська швидко повернули Худжанд під контроль, сутички тривали протягом року в різних місцях Таджикистану.
Басмацтво
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek16TDA1bFoyOTBhV0YwYVc5dWMxOTNhWFJvWDJKaGMyMWhZMmh6WDBabGNtZGhibUVsTWtOZk1Ua3lNUzVxY0djdk1qSXdjSGd0VG1WbmIzUnBZWFJwYjI1elgzZHBkR2hmWW1GemJXRmphSE5mUm1WeVoyRnVZU1V5UTE4eE9USXhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Після повалення царського режиму в Російській імперії у 1917 році партизани по всій Центральній Азії, знані як басмачі, вели війну проти більшовицьких армій у спробі здобути незалежність. Більшовики перемогли після чотирирічної війни, під час якої спалювали мечеті та села, придушували спротив місцевого населення. Радянська влада розпочала кампанію секуляризації. Сповідування ісламу, юдаїзму та християнства піддавалося репресіям, а багато мечетей, церков і синагог були закриті. На цих теренах більшовицька влада була проголосила т. зв. Бухарську Народну Радянську Республіку, яка була ліквідована та розділена в 1924 році, внаслідок чого було проголошено Таджицьку Радянську Соціалістичну Республіку. Внаслідок радянської сільськогосподарської політики Центральна Азія, включно з Таджикистаном, постраждала від голоду, який забрав багато життів.
Радянський період
Два раунди сталінських чисток (1927–1934 та 1937–1938) призвели до виключення майже 10 000 осіб з усіх рівнів Комуністичної партії Таджикистану. На заміну виключених було направлено етнічних росіян, і згодом росіяни домінували на партійних посадах усіх рівнів, включаючи найвищу посаду першого секретаря. З 1926 по 1959 рік частка росіян серед населення Таджикистану зросла з менш ніж 1% до 13%. Бободжан Гафуров, перший секретар Комуністичної партії Таджикистану з 1946 по 1956 рік, був єдиним значущим таджицьким політиком за межами країни в радянську еру. За ним на посаді були Турсунбай Ульджабаєв (1956–1961), Джабар Расулов (1961–1982) і Рахмон Набієв (1982–1985, 1991–1992).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0yTDBoaGJXMXZibVJmVTJ4cFpHVnpYME5sYm5SeVlXeGZRWE5wWVY5VmJteGhZbVZzWldSZk1UVXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVWhoYlcxdmJtUmZVMnhwWkdWelgwTmxiblJ5WVd4ZlFYTnBZVjlWYm14aFltVnNaV1JmTVRVdWFuQm4uanBn.jpg)
Таджиків почали мобілізовувати до радянської армії в 1939 році, а під час Другої світової війни близько 260 000 громадян Таджикистану воювали проти Німеччини, Фінляндії та Японії. Від 60 000 (4%) до 120 000 (8%) з 1 530 000 громадян Таджикистану були вбиті під час Другої світової війни. Після війни та правління Сталіна були зроблені спроби подальшого розширення сільського господарства та промисловості Таджикистану. У 1957–1958 роках кампанія Микити Хрущова на цілинні землі зосередила увагу на Таджикистані, де умови життя, освіта та промисловість відставали від інших радянських республік. У 1980-х роках у Таджикистані був найнижчий рівень заощаджень домогосподарств у СРСР, найнижчий відсоток домогосподарств у двох групах із найвищим доходом на душу населення і найнижчий рівень випускників університетів на 1000 осіб. Наприкінці 1980-х років таджицькі націоналісти вимагали розширення прав. Справжні заворушення в республіці не відбувалися до 1990 року. Наступного року Радянський Союз розпався, і 9 вересня 1991 року Таджикистан проголосив свою незалежність, у день, який зараз відзначається як День незалежності країни.
Незалежний Таджикистан
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV3TDFOd1pYUnpibUY2WDNSeWIyOXdaWEp6WDJSMWNtbHVaMTkwYUdWZk1UazVNbDlVWVdwcGExOTNZWEl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZOd1pYUnpibUY2WDNSeWIyOXdaWEp6WDJSMWNtbHVaMTkwYUdWZk1UazVNbDlVWVdwcGExOTNZWEl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Майже відразу після здобуття незалежності в країні почалася громадянська війна між різними фракціями. Понад 500 000 жителів виїхало з Таджикистану протягом цього часу через переслідування, зростання бідності та кращі економічні можливості на заході чи в інших колишніх радянських республіках. Емомалі Рахмон прийшов до влади в 1992 році, перемігши колишнього прем'єр-міністра Абдумаліка Абдуладжанова на президентських виборах у листопаді, набравши 58% голосів. Вибори відбулися незабаром після закінчення війни, і Таджикистан був у стані повної розрухи. За різними оцінками, кількість загиблих перевищила 100 тисяч. Близько 1,2 мільйона людей були переселенцями або біженцями. 1997 року було досягнуто припинення вогню між Рахмоном та опозиційними партіями під керівництвом Герда Меррема, що стало успішною миротворчою ініціативою ООН. Припинення вогню гарантувало, що 30% міністерських посад дістануться опозиції. Вибори відбулися в 1999 році, хоча їх критикували опозиційні партії та іноземні спостерігачі як несправедливі, і Рахмона було переобрано з 98% голосів. Вибори 2006 року знову виграв Рахмон (з 79% голосів), і почав свій третій термін на посаді. Кілька опозиційних партій бойкотували вибори 2006 року, а Організація з безпеки та співробітництва в Європі (ОБСЄ) розкритикувала їх, хоча спостерігачі від Співдружності Незалежних Держав стверджували, що вибори були законними та прозорими. У жовтні 2010 року адміністрація Рахмона зазнала подальшої критики з боку ОБСЄ за цензуру та репресії щодо ЗМІ. ОБСЄ стверджувала, що уряд Таджикистану піддав цензурі таджицькі та іноземні веб-сайти та запровадив податкові перевірки незалежних друкарень, що призвело до припинення друкарської діяльності ряду незалежних газет.
Російські прикордонні війська були розміщені вздовж таджицько-афганського кордону до літа 2005 року. Після терактів 11 вересня 2001 року французькі війська були розміщені в аеропорту Душанбе для підтримки повітряних операцій Міжнародних сил сприяння безпеці НАТО в Афганістані. Персонал армії та морської піхоти США періодично відвідує Таджикистан для проведення спільних навчальних місій тривалістю до кількох тижнів. Уряд Індії відновив авіабазу Айні, військовий аеропорт, розташований за 15 км на південний захід від Душанбе, вартістю 70 мільйонів доларів США, завершивши ремонт у вересні 2010 року. Зараз це головна база ВПС Таджикистану. Були переговори з Росією щодо використання об’єкта в Айні, і Росія продовжує утримувати велику базу на околицях Душанбе.
У 2010 році офіційні особи Таджикистану висловлювали занепокоєння тим, що ісламський мілітаризм на сході країни зростає після втечі 25 бойовиків із таджицької в’язниці в серпні, а також засідки, яка вбила 28 таджицьких солдатів у Раштській долині у вересні та іншу засідку в долині в жовтні, в результаті якої загинуло 30 солдатів, після чого виникли бої за межами Гарма, в результаті яких загинули 3 бойовики. На сьогоднішній день МВС країни стверджує, що центральний уряд зберігає повний контроль над сходом країни, а військова операція в Раштській долині була завершена в листопаді 2010 року. Однак бої спалахнули знову в липні 2012 року. 2015 року Росія направила додаткові війська до Таджикистану.
У травні 2015 року національна безпека Таджикистану зазнала серйозної невдачі, коли полковник Гулмурод Халімов, командир загону поліції особливого призначення (ОМОН) МВС, перейшов на бік Ісламської держави.
У 2021 році, після падіння Кабула, Таджикистан нібито втягнувся в Панджширський конфлікт проти Талібану на боці Фронту національного опору Афганістану.
Населення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkwTDFSaFpHcHBhMmx6ZEdGdVgyUmxiVzluY21Gd2FIa3VjRzVuTHpNd01IQjRMVlJoWkdwcGEybHpkR0Z1WDJSbGJXOW5jbUZ3YUhrdWNHNW4ucG5n.png)
За даними перепису населення, проведеного 20-27 січня 2000 року, чисельність наявного населення Республіки Таджикистан на 20 січня 2000 року склала 6127,5 тисяч осіб. Населення Таджикистану давно зростає швидкими темпами: у 1959 році тут було 1981 тис. осіб, в 1989 — 5109 тис. і, на відміну від європейських країн СНД, продовжувало зростати в 1989—1999 роках, попри значний міграційний відтік населення з республіки (437 тисяч осіб за 11 років). Основний фактор зростання населення — високий природний приріст. Дані на 1 січня 2006 року в табл. 1 — постійне населення за оцінками Державного комітету статистики Таджикистану.
1989 рік | 2000 рік | 2006 рік | |
---|---|---|---|
Душанбе | 594 | 562 | 646 |
Согдійська область | 1558 | 1870 | 2061 |
Хатлонська область | 1704 | 2151 | 2463 |
Горно-Бадахшанська автономна область | 161 | 206 | 218 |
1092 | 1338 | 1531 | |
Всього республіка Таджикистан | 5109 | 6127 | 6920 |
За переписом 1970 року, в Таджикистані жили 31,7 тис. українців (1,1 % всього населення) (у тому числі 29,4 тис.чол. (92 % всіх) у столиці — Душанбе; 3,6 % всього населення міста); 53 % вважали українську мову за рідну, а ще 11 % вільно нею володіли.
Адміністративний поділ
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl6TDFSaGFtbHJhWE4wWVc1ZmNISnZkbWx1WTJWekxuQnVaeTh6TURCd2VDMVVZV3BwYTJsemRHRnVYM0J5YjNacGJtTmxjeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Адміністративно Таджикистан розділений на 2 області (тадж. Вилоят) і одну автономну область (тадж. Вилояти мухтор). Крім цього, виділено 13 районів республіканського підпорядкування в центральній частині країни і місто Душанбе, що має особливий статус. Кожна область поділена на райони (тадж. Нохия), які, у свою чергу, поділяються на джамоати (громади), і далі — на деха (села).
- Согдійська область;
- (МРРП);
- Хатлонська область;
- Горно-Бадахшанська автономна область (ГБАО).
Економіка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkzTDFsdmRXNW5YMVJoYW1scmFYTjBZVzVwWDJSeWVWOW1jblZwZEY5elpXeHNaWEl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZsdmRXNW5YMVJoYW1scmFYTjBZVzVwWDJSeWVWOW1jblZwZEY5elpXeHNaWEl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
На початку XXI століття Таджикистан має одну з найслабших економік Центральної Азії. Основні галузі промисловості: гірнича, хімічна, бавовняна, металовиробна, машинобудівна. Транспорт головним чином автомобільний. Залізниця з'єднує північні і південні райони країни з сусідніми районами Узбекистану. Головний аеропорт країни знаходиться в Душанбе, є також у Худжанді.
За даними [Index of Economic Freedom, The Heritage Foundation, U.S.A. 2001]:
- ВВП — $ 2,1 млрд.
- Темп зростання ВВП — 8,2 %.
- ВВП на душу населення — $345.
- Прямі закордонні інвестиції — $ 1,6 млн.
- Імпорт — $ 49 млн. (г. ч. Нідерланди — 31,9 %; Узбекистан — 28,6 %; Швейцарія — 19,6 %; Росія — 9,2 %; Казахстан — 1,7 %).
- Експорт (алюміній, бавовна) — $ 40,4 млн. (г.ч. країни СНД — 32,8 %).
У 1997 на частку країн СНД припадало 40 % експорту і 63 % імпорту Таджикистану.
Політичний устрій
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJsTDBWdGIyMWhiR2xmVW1Gb2JXOXViM1pmTWpBd01VNXZkakF6TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxRmJXOXRZV3hwWDFKaGFHMXZibTkyWHpJd01ERk9iM1l3TXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Виконавча влада
Президент, який обирається прямим голосуванням, одночасно є главою держави і главою уряду. Президент призначає прем'єр-міністра та всіх членів уряду без затвердження парламентом. Таким чином, Таджикистан є президентською республікою. Таджикистан провів конституційний референдум 22 червня 2003 року, і Конституція 2003 року, серед інших поправок, встановила обмеження на два семирічні терміни для президента. Обрання Емомалі Рахмона на посаду президента в 2006 році вважається його першим 7-річним терміном згідно з Конституцією 2003 року, і він був переобраний на другий термін у 2013 році, залишаючись на посаді до 2020 року. Рахмон має титул «Лідера нації» і, отже, звільняється від обмежень президентських термінів. Цей титул також надає йому та його родині юридичний імунітет.
Законодавча влада
Меджліс Олі включає 63-місний Меджліс представників, який збирається цілий рік (з листопада до кінця червня), і 33-місний Національнний меджліс, який збирається не менше двох разів на рік. Двопалатний законодавчий орган був запроваджений Конституцією у вересні 1999 року, а до цього Таджикистан мав однопалатний законодавчий орган.
Члени Меджлісу представників обираються прямими всенародними виборами на п'ятирічний термін. Провладна Народно-демократична партія продовжувала контролювати обидві палати парламенту після виборів 2005 року; ця партія отримала 52 з 63 місць в Меджлісі представників.
Судова влада
Конституція передбачає незалежну судову систему. Верховний суд є вищою інстанцією. Інші високі суди включають Вищий господарський суд і Конституційний суд, які вирішують питання конституційності. Президент призначає суддів цих трьох судів за погодженням із законодавчою владою. Є також Військовий суд. Судді всіх судів призначаються на 10 років.
Хоча судова влада номінально незалежна, виконавча влада та кримінальні групи мають значний вплив на судові функції. Підкуп суддів, які отримують низьку зарплату та погану підготовку, є звичним явищем. Судова система має місцевий, окружний, регіональний і національний рівні, причому кожен вищий суд виконує функції апеляційного суду для рівня нижче. Оскарження судових рішень відбувається рідко, оскільки населення загалом не довіряє судовій системі. Конституційні гарантії права на адвоката та на швидкий і публічний суд часто ігноруються. Презумпція винуватості підсудного радянських часів залишається в силі. Усі кримінальні провадження проводить прокуратура. Суди розглядаються судами присяжних, за винятком випадків національної безпеки.
Президенти
- Кахар Махкамов (30 листопада 1990 — 31 серпня 1991; президент Таджицької РСР)
- (9 вересня 1991 — 23 вересня 1991; виконувач обов'язків)
- Рахмон Набієв (23 вересня 1991 — 6 жовтня 1991; виконувач обов'язків)
- Акбаршо Іскандаров (6 жовтня 1991 — 2 грудня 1991; виконувач обов'язків)
- Рахмон Набієв (2 грудня 1991 — 7 вересня 1992)
- Акбаршо Іскандаров (7 вересня 1992 — 19 листопада 1992; виконувач обов'язків)
- Емомалі Рахмон (20 листопада 1992 — теперішній час; як голова Верховної Асамблеї з 16 листопада 1994)
Культура
Історично таджики близькі за походженням персам. 80 % громадян Таджикистану називають своєю рідною мовою таджицьку, яка разом з перською входить до підгрупи іранських мов. Лінгвістично і культурно виділяється Горно-Бадахшанська автономна область на південному сході країни, де говорять на різних східно-іранських мовах.
Абсолютна більшість таджиків сповідують сунізм — ортодоксальну течію ісламу, якому в 2009 році було надано статус офіційної релігії. В наш час[] в країні діє близько 3000 мечетей, з яких 259 є соборними. У Горно-Бадахшанській області, однак, багато мусульман-ісмаїлітів. Існують також християнські (в тому числі православні і католицькі) общини, общини бахаїстів, юдеїв, зороастрійців.
На території Таджикистану збереглися пам'ятки культури найдавнішого середньоазійського осілого східно-іранського населення і кочових племен. Для розвитку мистецтва Таджикистану мало велике значення його розташування на торговельних шляхах між Сходом і Заходом, культурно-економічні зв'язки з Іраном, Індією, Східним Туркестаном, Китаєм, країнами Середземномор'я, а також племенами і народами євразійських степів.
Давнє населення Таджикистану зробило великий внесок у мистецтво Бактрія, Кушанського царства, Согда, Тохарістана і Фергани, таджики середньовіччя — у мистецтво держав Саманидів та Тимуридів.
Художня культура таджицького народу тісно пов'язана з культурою інших народів Середньої Азії (особливо узбеків), тому багато пам'яток стародавнього і середньовічного мистецтва є їхньою спільною культурно-мистецькою спадщиною, як, наприклад, архітектурні пам'ятки Бухари та Самарканду, мініатюри, твори декоративно-ужиткового мистецтва. Музична культура таджиків має багато спільного з музикою інших народів Середньої Азії, зокрема поширений жанр арабського походження — маком.
Див. також
Джерела та література
- Дорошко М. С. Таджикистан // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 20. — .
- Орлова Т. В. Історія пострадянських країн: підручник / Т. В. Орлова; Київ. нац. ун-т ім. Тараса Шевченка. — Київ: Знання, 2014. — 502 с.
- В. М. Шаповал. Таджикистан // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998—2004. — .
Примітки
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 10 серпня 2017. Процитовано 27 березня 2018.
- Национально-державне розмежування радянських республік Середньої Азії[недоступне посилання з липня 2019]
- Авеста
- Таджикистан: 15 років державної незалежності, статистичний збірник, Державний комітет статистики Республіки Таджикистан, Душанбе, 2006.
![]() | ![]() | ![]() |
![]() | ![]() | ![]() |
![]() | ![]() |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Tadzhikista n tadzh Toҷikiston oficijna nazva Respu blika Tadzhikista n tadzh Ҷumҳurii Toҷikiston derzhava v Centralnij Aziyi mezhuye na pivnochi z Kirgizstanom shodi z Kitayem pivdni z Afganistanom zahodi z Uzbekistanom Tadzhikistan roztashovanij v peredgir yah Pamiru i ne maye vihodu do morya Ce najmensha za plosheyu centralnoazijska derzhava Stolicya Dushanbe Respublika Tadzhikistan tadzh Ҷumҳurii Toҷikiston pers جمهوری تاجیکستان Prapor Gerb Gimn Surudi millӣ source source track track track track track track track track track track Roztashuvannya Tadzhikistanu Stolicya ta najbilshe misto Dushanbe 38 33 pn sh 68 48 sh d country H G O Oficijni movi tadzhicka rosijska Forma pravlinnya de yure Unitarna Prezidentska respublika de fakto Avtokratiya Prezident Emomali Rahmon Prem yer ministr Kohir Rasulzada Formuvannya Samanidska Imperiya 819 Tadzhicka ARSR 27 zhovtnya 1924 Tadzhicka RSR 5 grudnya 1929 nezalezhnist vid SRSR 9 veresnya 1991 viznano 26 grudnya 1991 vstup do OON 2 bereznya 1992 chinna Konstituciya 6 listopada 1994 Plosha Zagalom 142 000 km 102 ga Naselennya perepis 2010 7 417 400 Gustota 60 km 152 ta VVP PKS 2008 r ocinka Povnij 13 062 mlrd 133 tya Na dushu naselennya 2 022 187 ma ILR 2007 0 688 serednij 127 ma Valyuta Somoni a href wiki D0 9A D0 BB D0 B0 D1 81 D0 B8 D1 84 D1 96 D0 BA D0 B0 D1 86 D1 96 D1 8F D0 B2 D0 B0 D0 BB D1 8E D1 82 ISO 4217 title Klasifikaciya valyut ISO 4217 TJS a Chasovij poyas UTC 5 Kodi ISO 3166 TJK Domen tj Telefonnij kod 992 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Tadzhikistan Z 1929 po 1991 roki Tadzhikistan vhodiv do skladu SRSR yak odna iz soyuznih respublik Tadzhicka RSR Nezalezhnist krayini bula progoloshena 9 veresnya 1991 roku odnak faktichne vidokremlennya stalosya pislya rozpadu SRSR v grudni 1991 roku Tadzhikistan bagatij na prirodni resursi ale oskilki 93 teritoriyi respubliki zajmayut gori yihnij vidobutok uskladnenij slabo rozvinenoyu infrastrukturoyu Tadzhikistan roztashovanij daleko vid osnovnih yevrazijskih transportnih potokiv Vazhke ekonomichne stanovishe ye naslidkom bagatoh chinnikiv nevigidnim EGR vidstoronenist vid svitovoyi infrastrukturi visokogirne polozhennya vazhkoyu socialnoyu obstanovkoyu v krayini pislya rozpadu SRSR rozpochalasya gromadyanska vijna slabkoyu rozvinenistyu tadzhickoyi ekonomiki yak takoyi i slabkoyu vladoyu v suchasnih umovah Tadzhikistan maye netrivalij dosvid derzhavnosti Za obsyagom VVP na dushu naselennya respublika postupayetsya vsim postradyanskim derzhavam posidayuchi za cim pokaznikom tretye misce z kincya v Aziyi Tadzhikistan priyednavsya do Organizaciyi ekonomichnoyi spivpraci zapochatkovanoyi Iranom Turechchinoyu i Pakistanom Z 1992 roku Tadzhikistan chlen OON i OBSYe chlen SND MVF EtimologiyaNazva Tadzhikistan tadzh Toҷikiston pers تاجیکستان Todzhikiston krayina tadzhikiv pohodit vid samonazvi tadzhikiv i sufiksa ista stan Nazva z yavilasya v 1924 roci v rezultati nacionalno teritorialnogo rozmezhuvannya Serednoyi Aziyi i stvorennya Tadzhickoyi ARSR v skladi Uzbeckoyi RSR u 1929 1991 rr Tadzhicka RSR Predki tadzhikiv nazivali svoyu krayinu Aryanam Vaeja Nazva pohodit vid davnoiranskoyi aryanam i avestijskoyi airyanam serednoperskoyu Eran tadzhickoyu Eron i priblizno perekladayetsya yak Krayina ariyiv Vvazhayetsya sho v epohu Ahemenidiv 550 327 rr do n e ponyattya Aryanam Vaeja transformuvalosya v Aryanam Xsa8ram Derzhava ariyiv Davnoiranske ponyattya Aryanam Xsa8ram dalo nazvu derzhavi Arshakidiv 250 224 rr do n e Aryansa8r Arijonshaҳr Nazva derzhavi Sasanidiv 224 651 rr Eransahr Eronshahr pohodit vid avestijskogo Airyanam Xsa8ram Avestijskij diftong ai transformuvavsya v serednoperskij e Z chasiv Ahemenidiv nazva Iran zakripilasya za derzhavami zahidno iranskih narodiv yaki stvorili potuzhni centralizovani imperiyi Yih shidno iranski brati bezposeredni predki tadzhikiv takih derzhav ne stvorili Krayina shidno iranskih narodiv Turan bula politichno rozdroblena na tri okremi derzhavi Sogdiana Baktriya Horezm a takozh krayinu sakiv yaka ohoplyuvala teritoriyi suchasnih Kazahstanu Kirgizstanu ta Sinczyan Ujgurskogo avtonomnogo rajonu Kitayu Piznishe saki zavoyuvali Sogd Baktriyu i Horezm i vse mezhirichchya Amudar yi ta Sirdar yi stalo uzagalneno nazivatisya Turanom Ce i ye istorichna nazva Tadzhikistanu Umovnim kordonom mizh Iranom i Turanom v starodavni chasi bula spochatku Sirdar ya a v piznishi chasi Amudar ya GeografiyaFoto Tadzhikistanu z kosmosu Gori Tadzhikistanu Dokladnishe Geografiya Tadzhikistanu 93 teritoriyi Tadzhikistanu zajmayut gori Perevazhaye trav yanista i napivchagarnikova roslinnist Klimat kontinentalnij zi znachnimi dobovimi i sezonnimi kolivannyami temperaturi povitrya maloyu kilkistyu opadiv suhim povitryam ta maloyu hmarnistyu Serednya temperatura sichnya kolivayetsya vid 2 2 C u dolinah i peredgir yah pivdennogo zahodu i pivnochi respubliki do 20 C i opuskayetsya nizhche na Pamiri Absolyutnij minimum temperaturi dosyagaye 63 C na Pamiri Bulunkul Serednya temperatura lipnya vid 30 C u nizinnih dolinah pivdennogo zahodu do 0 C i nizhche na Pamiri Absolyutnij maksimum temperaturi stanovit 48 C Nizhnij P yandzh Najbilshi ozera Karakul Sarezke ozero Iskanderkul dlya zroshuvannya poliv buli stvoreni vodoshovisha Kajrakkumske vodoshovishe Nurekske vodoshovishe takozh dlya virobnictva elektroenergiyi Muminabadske vodoshovishe ta Selburunske vodoshovishe Osnovni richki Amudar ya i yiyi pritoki P yandzh Vahsh Kafirnigan Zeravshan Sirdar ya Zagalom po teritoriyi Tadzhikistanu protikayut blizko 950 richok sho berut pochatok perevazhno v gorah Pamiru abo Gissaro Alayu sho nalezhat perevazhno do basejnu Amudar yi v tomu chisli povnovodni Pyandzh i Vahsh Deyaki richki mayut stik u Zeravshan i Sirdar yu Zavdyaki krutomu padinnyu bagatoh richok osoblivo Pyandzha i Vahsha Tadzhikistan zajmaye druge misce v SND pislya Rosiyi po zapasah gidroenergoresursiv Na pivnochi Tadzhikistanu v Sogdijskij oblasti roztashovane odne z najbilshih u sviti rodovish sribla Velikij Konimansur IstoriyaDokladnishe Istoriya Tadzhikistanu Samanidska derzhava Samanidi dinastiya sho pravila v Serednij Aziyi ta Irani v 819 999 roki Nazvu otrimala vid imeni Saman Hudata iz selisha Saman poblizu Balha Za dopomogu nadanu pri pridushenni antiarabskogo povstannya 806 810 sini i onuki Samana otrimali v 872 v upravlinnya vsi najvazhlivishi oblasti Maverannahra 892 roku Ismayil Samani staye zasnovnikom emirom Samanidskoyi derzhavi ob yednavshi deyaki chastini Maverannahra ta Horasana suchasni Serednyu Aziyu ta Afganistan v yedinu centralizovanu derzhavu Zgodom Samanidskim emiram pidporyadkovuvavsya Horasan pidkontrolnij Abbasidskomu halifatu Nezabarom Samanidam vdalosya vstanoviti povnu nezalezhnist vid Bagdada 875 999 Derzhava Samanidiv perestala isnuvati v 999 1005 rokah vnaslidok navali tyurkomovnih plemen ta Gaznavidskoyi derzhav Guridskij sultanat Guridskij sultanat serednovichna derzhava sho isnuvala na teritoriyi suchasnogo Afganistanu Iranu Pakistanu Tadzhikistanu ta Indiyi z 1148 po 1206 rik Pravlyacha dinastiya Guridi sho pohodili z rodu Suri vid imeni Suri ibn Muhammada pershogo vozhdya plemeni Gur bilya miscevosti Mandesh Centrom derzhavi bula oblast Gor Stolicyami buli mista Firuzkuh ta Gazni Zasnovnikom mogutnosti dinastiyi ye Iz ud Din Husajn ibn Saam svit hadzhib dvoru Gaznevidiv Pislya zavoyuvannya Gora Mahmudom Geznavidom u 1011 roci dinastiya Guridiv perejshla z buddizmu do sunnitskogo islamu Abu Ali ibn Muhammad panuvav u 1011 1035 rokah buv pershim musulmanskim pravitelem dinastiyi Guridiv yakij buduvav mecheti ta islamski shkoli v Gori Dinastiya skinula derzhavu Gaznavidiv u 1186 roci koli Sultan Muziz ad Din Muhammad iz Gura zavoyuvav ostannyu stolicyu Gaznavidiv Lahoru Imperiya Guridiv ohoplyuvala Horasan na zahodi ta dosyagla pivnichnoyi Indiyi do Bengaliyi na shodi Dinastiya Kartidiv Malyunok XIX stolittya z zobrazhennyam tadzhickogo meshkancya Kartidi serednovichna dinastiya sho pravila bilya Horasana v XIII XIV stolittyah Kartidi spochatku buli pidvladni sultanovi dinastiyi Guridiv Gijas ud Dina Muhammada a potim stali vasalami Mongolskoyi imperiyi Pri rozpadi Derzhavi Hulaguyidiv v 1335 pravitel Kartidiv Muyiz ud Din Husajn ibn Gijas namagavsya rozshiriti svoyi volodinnya Smert Husajna v 1370 i vtorgnennya vijsk Tamerlana v 1381 postavili hrest na ambiciyah Kartidiv Buharske hanstvo Z XVI na cih zemlyah pravit Buharske hanstvo zasnovane Shejbanidami na ruyinah derzhavi Timuridiv Najbilshe politichne posilennya i teritorialne rozshirennya Buharskogo hanstva pov yazano z diyalnistyu Abdulla hana II praviv v 1557 98 Buli zavojovani Balh i Fergana 1573 Tashkent 1576 Horasan z Geratom i Meshhedom 1582 83 Horezm 1593 94 vstanovleni torgovelni i diplomatichni stosunki z Moskovskim carstvom U mistah rozvivalisya remeslo i torgivlya jshlo budivnictvo Pislya smerti Abdulla hana i vbivstva jogo sina dinastiya Shejbanidiv v Buharskomu hanstvi pripinilasya U chasi pravlinnya dinastiyi Ashtarhanidiv v hanstvi jshli mizhusobni borotba i vijni z sefevidskim Iranom kazahami Hivinskim hanstvom V 1740 hanstvo bulo zavojovane Nadir shahom V rezultati mizhusobnih vijn vlada v derzhavi pislya smerti Nadira 1747 perejshla do dinastiyi Mangit predstavniki yakoyi nazivali sebe emirami Za pravlinnya emira Hajdara 1800 26 znov pochalisya vijni z Hivoyu a potim z Kokandom sho prodovzhuvalisya azh do priyednannya Serednoyi Aziyi do Rosiyi Narodni povstannya neodnorazovo potryasali Buharske hanstvo Odnim z najbilshih bulo povstannya hitaj kipchakiv 1821 25 V 1868 roci pislya porazki nanesenoyi rosijskoyu armiyeyu vijskam emiriv pid Samarkandom Buharske hanstvo bulo priyednano do Rosijskoyi imperiyi na pravah vasalnoyi derzhavi Rosijska imperiya Rosiya bula zacikavlena v otrimanni dostupu do postavok bavovni i v 1870 h rokah sprobuvala perevesti viroshuvannya v regioni z zernovih na bavovnu piznishe cyu strategiyu skopiyuvav SRSR Naprikinci 19 stolittya yak gromadskij ruh utverdzhuyetsya dzhadidizm Hocha dzhadidisti buli prihilnikami modernizaciyi a ne obov yazkovo antirosijskimi rosiyani vvazhali cej ruh zagrozoyu oskilki Rosijska imperiya bula perevazhno hristiyanskoyu Rosijskim vijskam dovelosya pridushuvati povstannya proti Kokandskogo hanstva mizh 1910 i 1913 rokami Podalshe nasilstvo stalosya v lipni 1916 roku koli demonstranti napali na rosijskih soldativ u Hudzhandi cherez zagrozu primusovogo prizovu pid chas Pershoyi svitovoyi vijni Popri te sho rosijski vijska shvidko povernuli Hudzhand pid kontrol sutichki trivali protyagom roku v riznih miscyah Tadzhikistanu Basmactvo Peregovori bilshovikiv i basmachiv 1921 rik Pislya povalennya carskogo rezhimu v Rosijskij imperiyi u 1917 roci partizani po vsij Centralnij Aziyi znani yak basmachi veli vijnu proti bilshovickih armij u sprobi zdobuti nezalezhnist Bilshoviki peremogli pislya chotiririchnoyi vijni pid chas yakoyi spalyuvali mecheti ta sela pridushuvali sprotiv miscevogo naselennya Radyanska vlada rozpochala kampaniyu sekulyarizaciyi Spoviduvannya islamu yudayizmu ta hristiyanstva piddavalosya represiyam a bagato mechetej cerkov i sinagog buli zakriti Na cih terenah bilshovicka vlada bula progolosila t zv Buharsku Narodnu Radyansku Respubliku yaka bula likvidovana ta rozdilena v 1924 roci vnaslidok chogo bulo progolosheno Tadzhicku Radyansku Socialistichnu Respubliku Vnaslidok radyanskoyi silskogospodarskoyi politiki Centralna Aziya vklyuchno z Tadzhikistanom postrazhdala vid golodu yakij zabrav bagato zhittiv Radyanskij period Dva raundi stalinskih chistok 1927 1934 ta 1937 1938 prizveli do viklyuchennya majzhe 10 000 osib z usih rivniv Komunistichnoyi partiyi Tadzhikistanu Na zaminu viklyuchenih bulo napravleno etnichnih rosiyan i zgodom rosiyani dominuvali na partijnih posadah usih rivniv vklyuchayuchi najvishu posadu pershogo sekretarya Z 1926 po 1959 rik chastka rosiyan sered naselennya Tadzhikistanu zrosla z mensh nizh 1 do 13 Bobodzhan Gafurov pershij sekretar Komunistichnoyi partiyi Tadzhikistanu z 1946 po 1956 rik buv yedinim znachushim tadzhickim politikom za mezhami krayini v radyansku eru Za nim na posadi buli Tursunbaj Uldzhabayev 1956 1961 Dzhabar Rasulov 1961 1982 i Rahmon Nabiyev 1982 1985 1991 1992 Radyanskij Tadzhikistan 1964 rik Tadzhikiv pochali mobilizovuvati do radyanskoyi armiyi v 1939 roci a pid chas Drugoyi svitovoyi vijni blizko 260 000 gromadyan Tadzhikistanu voyuvali proti Nimechchini Finlyandiyi ta Yaponiyi Vid 60 000 4 do 120 000 8 z 1 530 000 gromadyan Tadzhikistanu buli vbiti pid chas Drugoyi svitovoyi vijni Pislya vijni ta pravlinnya Stalina buli zrobleni sprobi podalshogo rozshirennya silskogo gospodarstva ta promislovosti Tadzhikistanu U 1957 1958 rokah kampaniya Mikiti Hrushova na cilinni zemli zoseredila uvagu na Tadzhikistani de umovi zhittya osvita ta promislovist vidstavali vid inshih radyanskih respublik U 1980 h rokah u Tadzhikistani buv najnizhchij riven zaoshadzhen domogospodarstv u SRSR najnizhchij vidsotok domogospodarstv u dvoh grupah iz najvishim dohodom na dushu naselennya i najnizhchij riven vipusknikiv universitetiv na 1000 osib Naprikinci 1980 h rokiv tadzhicki nacionalisti vimagali rozshirennya prav Spravzhni zavorushennya v respublici ne vidbuvalisya do 1990 roku Nastupnogo roku Radyanskij Soyuz rozpavsya i 9 veresnya 1991 roku Tadzhikistan progolosiv svoyu nezalezhnist u den yakij zaraz vidznachayetsya yak Den nezalezhnosti krayini Nezalezhnij Tadzhikistan Soldati specnazu pid chas gromadyanskoyi vijni Majzhe vidrazu pislya zdobuttya nezalezhnosti v krayini pochalasya gromadyanska vijna mizh riznimi frakciyami Ponad 500 000 zhiteliv viyihalo z Tadzhikistanu protyagom cogo chasu cherez peresliduvannya zrostannya bidnosti ta krashi ekonomichni mozhlivosti na zahodi chi v inshih kolishnih radyanskih respublikah Emomali Rahmon prijshov do vladi v 1992 roci peremigshi kolishnogo prem yer ministra Abdumalika Abduladzhanova na prezidentskih viborah u listopadi nabravshi 58 golosiv Vibori vidbulisya nezabarom pislya zakinchennya vijni i Tadzhikistan buv u stani povnoyi rozruhi Za riznimi ocinkami kilkist zagiblih perevishila 100 tisyach Blizko 1 2 miljona lyudej buli pereselencyami abo bizhencyami 1997 roku bulo dosyagnuto pripinennya vognyu mizh Rahmonom ta opozicijnimi partiyami pid kerivnictvom Gerda Merrema sho stalo uspishnoyu mirotvorchoyu iniciativoyu OON Pripinennya vognyu garantuvalo sho 30 ministerskih posad distanutsya opoziciyi Vibori vidbulisya v 1999 roci hocha yih kritikuvali opozicijni partiyi ta inozemni sposterigachi yak nespravedlivi i Rahmona bulo pereobrano z 98 golosiv Vibori 2006 roku znovu vigrav Rahmon z 79 golosiv i pochav svij tretij termin na posadi Kilka opozicijnih partij bojkotuvali vibori 2006 roku a Organizaciya z bezpeki ta spivrobitnictva v Yevropi OBSYe rozkritikuvala yih hocha sposterigachi vid Spivdruzhnosti Nezalezhnih Derzhav stverdzhuvali sho vibori buli zakonnimi ta prozorimi U zhovtni 2010 roku administraciya Rahmona zaznala podalshoyi kritiki z boku OBSYe za cenzuru ta represiyi shodo ZMI OBSYe stverdzhuvala sho uryad Tadzhikistanu piddav cenzuri tadzhicki ta inozemni veb sajti ta zaprovadiv podatkovi perevirki nezalezhnih drukaren sho prizvelo do pripinennya drukarskoyi diyalnosti ryadu nezalezhnih gazet Rosijski prikordonni vijska buli rozmisheni vzdovzh tadzhicko afganskogo kordonu do lita 2005 roku Pislya teraktiv 11 veresnya 2001 roku francuzki vijska buli rozmisheni v aeroportu Dushanbe dlya pidtrimki povitryanih operacij Mizhnarodnih sil spriyannya bezpeci NATO v Afganistani Personal armiyi ta morskoyi pihoti SShA periodichno vidviduye Tadzhikistan dlya provedennya spilnih navchalnih misij trivalistyu do kilkoh tizhniv Uryad Indiyi vidnoviv aviabazu Ajni vijskovij aeroport roztashovanij za 15 km na pivdennij zahid vid Dushanbe vartistyu 70 miljoniv dolariv SShA zavershivshi remont u veresni 2010 roku Zaraz ce golovna baza VPS Tadzhikistanu Buli peregovori z Rosiyeyu shodo vikoristannya ob yekta v Ajni i Rosiya prodovzhuye utrimuvati veliku bazu na okolicyah Dushanbe U 2010 roci oficijni osobi Tadzhikistanu vislovlyuvali zanepokoyennya tim sho islamskij militarizm na shodi krayini zrostaye pislya vtechi 25 bojovikiv iz tadzhickoyi v yaznici v serpni a takozh zasidki yaka vbila 28 tadzhickih soldativ u Rashtskij dolini u veresni ta inshu zasidku v dolini v zhovtni v rezultati yakoyi zaginulo 30 soldativ pislya chogo vinikli boyi za mezhami Garma v rezultati yakih zaginuli 3 bojoviki Na sogodnishnij den MVS krayini stverdzhuye sho centralnij uryad zberigaye povnij kontrol nad shodom krayini a vijskova operaciya v Rashtskij dolini bula zavershena v listopadi 2010 roku Odnak boyi spalahnuli znovu v lipni 2012 roku 2015 roku Rosiya napravila dodatkovi vijska do Tadzhikistanu U travni 2015 roku nacionalna bezpeka Tadzhikistanu zaznala serjoznoyi nevdachi koli polkovnik Gulmurod Halimov komandir zagonu policiyi osoblivogo priznachennya OMON MVS perejshov na bik Islamskoyi derzhavi U 2021 roci pislya padinnya Kabula Tadzhikistan nibito vtyagnuvsya v Pandzhshirskij konflikt proti Talibanu na boci Frontu nacionalnogo oporu Afganistanu NaselennyaDemografichna kriva Tadzhikistanu Dokladnishe Naselennya Tadzhikistanu Dokladnishe Nacionalnij sklad naselennya Tadzhikistanu Za danimi perepisu naselennya provedenogo 20 27 sichnya 2000 roku chiselnist nayavnogo naselennya Respubliki Tadzhikistan na 20 sichnya 2000 roku sklala 6127 5 tisyach osib Naselennya Tadzhikistanu davno zrostaye shvidkimi tempami u 1959 roci tut bulo 1981 tis osib v 1989 5109 tis i na vidminu vid yevropejskih krayin SND prodovzhuvalo zrostati v 1989 1999 rokah popri znachnij migracijnij vidtik naselennya z respubliki 437 tisyach osib za 11 rokiv Osnovnij faktor zrostannya naselennya visokij prirodnij pririst Dani na 1 sichnya 2006 roku v tabl 1 postijne naselennya za ocinkami Derzhavnogo komitetu statistiki Tadzhikistanu Tablicya 1 Naselennya regioniv Tadzhikistanu tis osib 1989 rik 2000 rik 2006 rik Dushanbe 594 562 646 Sogdijska oblast 1558 1870 2061 Hatlonska oblast 1704 2151 2463 Gorno Badahshanska avtonomna oblast 161 206 218 1092 1338 1531 Vsogo respublika Tadzhikistan 5109 6127 6920 Za perepisom 1970 roku v Tadzhikistani zhili 31 7 tis ukrayinciv 1 1 vsogo naselennya u tomu chisli 29 4 tis chol 92 vsih u stolici Dushanbe 3 6 vsogo naselennya mista 53 vvazhali ukrayinsku movu za ridnu a she 11 vilno neyu volodili Administrativnij podilDokladnishe Administrativnij podil Tadzhikistanu Administrativno Tadzhikistan rozdilenij na 2 oblasti tadzh Viloyat i odnu avtonomnu oblast tadzh Viloyati muhtor Krim cogo vidileno 13 rajoniv respublikanskogo pidporyadkuvannya v centralnij chastini krayini i misto Dushanbe sho maye osoblivij status Kozhna oblast podilena na rajoni tadzh Nohiya yaki u svoyu chergu podilyayutsya na dzhamoati gromadi i dali na deha sela Sogdijska oblast MRRP Hatlonska oblast Gorno Badahshanska avtonomna oblast GBAO EkonomikaTipovij tadzhickij rinok Dokladnishe Ekonomika Tadzhikistanu ta Transport Tadzhikistanu Na pochatku XXI stolittya Tadzhikistan maye odnu z najslabshih ekonomik Centralnoyi Aziyi Osnovni galuzi promislovosti girnicha himichna bavovnyana metalovirobna mashinobudivna Transport golovnim chinom avtomobilnij Zaliznicya z yednuye pivnichni i pivdenni rajoni krayini z susidnimi rajonami Uzbekistanu Golovnij aeroport krayini znahoditsya v Dushanbe ye takozh u Hudzhandi Za danimi Index of Economic Freedom The Heritage Foundation U S A 2001 VVP 2 1 mlrd Temp zrostannya VVP 8 2 VVP na dushu naselennya 345 Pryami zakordonni investiciyi 1 6 mln Import 49 mln g ch Niderlandi 31 9 Uzbekistan 28 6 Shvejcariya 19 6 Rosiya 9 2 Kazahstan 1 7 Eksport alyuminij bavovna 40 4 mln g ch krayini SND 32 8 U 1997 na chastku krayin SND pripadalo 40 eksportu i 63 importu Tadzhikistanu Politichnij ustrijPrezident Emomali RahmonDokladnishe Vikonavcha vlada Prezident yakij obirayetsya pryamim golosuvannyam odnochasno ye glavoyu derzhavi i glavoyu uryadu Prezident priznachaye prem yer ministra ta vsih chleniv uryadu bez zatverdzhennya parlamentom Takim chinom Tadzhikistan ye prezidentskoyu respublikoyu Tadzhikistan proviv konstitucijnij referendum 22 chervnya 2003 roku i Konstituciya 2003 roku sered inshih popravok vstanovila obmezhennya na dva semirichni termini dlya prezidenta Obrannya Emomali Rahmona na posadu prezidenta v 2006 roci vvazhayetsya jogo pershim 7 richnim terminom zgidno z Konstituciyeyu 2003 roku i vin buv pereobranij na drugij termin u 2013 roci zalishayuchis na posadi do 2020 roku Rahmon maye titul Lidera naciyi i otzhe zvilnyayetsya vid obmezhen prezidentskih terminiv Cej titul takozh nadaye jomu ta jogo rodini yuridichnij imunitet Zakonodavcha vlada Medzhlis Oli vklyuchaye 63 misnij Medzhlis predstavnikiv yakij zbirayetsya cilij rik z listopada do kincya chervnya i 33 misnij Nacionalnnij medzhlis yakij zbirayetsya ne menshe dvoh raziv na rik Dvopalatnij zakonodavchij organ buv zaprovadzhenij Konstituciyeyu u veresni 1999 roku a do cogo Tadzhikistan mav odnopalatnij zakonodavchij organ Chleni Medzhlisu predstavnikiv obirayutsya pryamimi vsenarodnimi viborami na p yatirichnij termin Provladna Narodno demokratichna partiya prodovzhuvala kontrolyuvati obidvi palati parlamentu pislya viboriv 2005 roku cya partiya otrimala 52 z 63 misc v Medzhlisi predstavnikiv Sudova vlada Konstituciya peredbachaye nezalezhnu sudovu sistemu Verhovnij sud ye vishoyu instanciyeyu Inshi visoki sudi vklyuchayut Vishij gospodarskij sud i Konstitucijnij sud yaki virishuyut pitannya konstitucijnosti Prezident priznachaye suddiv cih troh sudiv za pogodzhennyam iz zakonodavchoyu vladoyu Ye takozh Vijskovij sud Suddi vsih sudiv priznachayutsya na 10 rokiv Hocha sudova vlada nominalno nezalezhna vikonavcha vlada ta kriminalni grupi mayut znachnij vpliv na sudovi funkciyi Pidkup suddiv yaki otrimuyut nizku zarplatu ta poganu pidgotovku ye zvichnim yavishem Sudova sistema maye miscevij okruzhnij regionalnij i nacionalnij rivni prichomu kozhen vishij sud vikonuye funkciyi apelyacijnogo sudu dlya rivnya nizhche Oskarzhennya sudovih rishen vidbuvayetsya ridko oskilki naselennya zagalom ne doviryaye sudovij sistemi Konstitucijni garantiyi prava na advokata ta na shvidkij i publichnij sud chasto ignoruyutsya Prezumpciya vinuvatosti pidsudnogo radyanskih chasiv zalishayetsya v sili Usi kriminalni provadzhennya provodit prokuratura Sudi rozglyadayutsya sudami prisyazhnih za vinyatkom vipadkiv nacionalnoyi bezpeki Prezidenti Kahar Mahkamov 30 listopada 1990 31 serpnya 1991 prezident Tadzhickoyi RSR 9 veresnya 1991 23 veresnya 1991 vikonuvach obov yazkiv Rahmon Nabiyev 23 veresnya 1991 6 zhovtnya 1991 vikonuvach obov yazkiv Akbarsho Iskandarov 6 zhovtnya 1991 2 grudnya 1991 vikonuvach obov yazkiv Rahmon Nabiyev 2 grudnya 1991 7 veresnya 1992 Akbarsho Iskandarov 7 veresnya 1992 19 listopada 1992 vikonuvach obov yazkiv Emomali Rahmon 20 listopada 1992 teperishnij chas yak golova Verhovnoyi Asambleyi z 16 listopada 1994 KulturaDokladnishe Kultura Tadzhikistanu Istorichno tadzhiki blizki za pohodzhennyam persam 80 gromadyan Tadzhikistanu nazivayut svoyeyu ridnoyu movoyu tadzhicku yaka razom z perskoyu vhodit do pidgrupi iranskih mov Lingvistichno i kulturno vidilyayetsya Gorno Badahshanska avtonomna oblast na pivdennomu shodi krayini de govoryat na riznih shidno iranskih movah Tadzhicke tradicijne vbrannya Absolyutna bilshist tadzhikiv spoviduyut sunizm ortodoksalnu techiyu islamu yakomu v 2009 roci bulo nadano status oficijnoyi religiyi V nash chas koli v krayini diye blizko 3000 mechetej z yakih 259 ye sobornimi U Gorno Badahshanskij oblasti odnak bagato musulman ismayilitiv Isnuyut takozh hristiyanski v tomu chisli pravoslavni i katolicki obshini obshini bahayistiv yudeyiv zoroastrijciv Na teritoriyi Tadzhikistanu zbereglisya pam yatki kulturi najdavnishogo serednoazijskogo osilogo shidno iranskogo naselennya i kochovih plemen Dlya rozvitku mistectva Tadzhikistanu malo velike znachennya jogo roztashuvannya na torgovelnih shlyahah mizh Shodom i Zahodom kulturno ekonomichni zv yazki z Iranom Indiyeyu Shidnim Turkestanom Kitayem krayinami Seredzemnomor ya a takozh plemenami i narodami yevrazijskih stepiv Davnye naselennya Tadzhikistanu zrobilo velikij vnesok u mistectvo Baktriya Kushanskogo carstva Sogda Toharistana i Fergani tadzhiki serednovichchya u mistectvo derzhav Samanidiv ta Timuridiv Hudozhnya kultura tadzhickogo narodu tisno pov yazana z kulturoyu inshih narodiv Serednoyi Aziyi osoblivo uzbekiv tomu bagato pam yatok starodavnogo i serednovichnogo mistectva ye yihnoyu spilnoyu kulturno misteckoyu spadshinoyu yak napriklad arhitekturni pam yatki Buhari ta Samarkandu miniatyuri tvori dekorativno uzhitkovogo mistectva Muzichna kultura tadzhikiv maye bagato spilnogo z muzikoyu inshih narodiv Serednoyi Aziyi zokrema poshirenij zhanr arabskogo pohodzhennya makom Div takozhTadzhikistan u sestrinskih Vikiproyektah Oznachennya u Vikislovniku Novini u Vikinovinah Tadzhikistan u Vikimandrah Tadzhikistan u Vikishovishi Spisok mist Tadzhikistanu Geologiya Tadzhikistanu Gidrogeologiya Tadzhikistanu Sejsmichnist Tadzhikistanu Korisni kopalini Tadzhikistanu Istoriya osvoyennya mineralnih resursiv Tadzhikistanu Girnicha promislovist Tadzhikistanu Dzherela ta literaturaDoroshko M S Tadzhikistan Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 20 ISBN 978 966 00 1359 9 Orlova T V Istoriya postradyanskih krayin pidruchnik T V Orlova Kiyiv nac un t im Tarasa Shevchenka Kiyiv Znannya 2014 502 s V M Shapoval Tadzhikistan Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1998 2004 ISBN 966 749 200 1 Primitki PDF Arhiv originalu PDF za 10 serpnya 2017 Procitovano 27 bereznya 2018 Nacionalno derzhavne rozmezhuvannya radyanskih respublik Serednoyi Aziyi nedostupne posilannya z lipnya 2019 Avesta Tadzhikistan 15 rokiv derzhavnoyi nezalezhnosti statistichnij zbirnik Derzhavnij komitet statistiki Respubliki Tadzhikistan Dushanbe 2006 Uzbekistan Kirgizstan KNR Uzbekistan KNR Afganistan Afganistan