Сілла́ (кор. 신라; кит. 新羅, яп. しらぎ; 57 до н. е. — 935) — одне з трьох корейських королівств. Історія Сілла бере початок у 57 до н. е. з прото-державного утворення племен чінхан південного сходу Корейського півострова. Сілла послідовно захопила два інших корейських королівства, Пекче у 660 і Когурьо у 668 роках, та об'єднала півострів. («Об'єднана Сілла»). Наприкінці першого тисячоліття Сілла розпалася на пізні три корейські королівства, які були об'єднані державою Корьо у 935 році.
신라(新羅) Сілла | |||||||||||||
| |||||||||||||
Символ Кореї | |||||||||||||
![]() | |||||||||||||
Столиця | Кьонджу | ||||||||||||
Мови | Сілланська (старокорейська) | ||||||||||||
Релігії | Буддизм, конфуціанство, даосизм, шаманізм | ||||||||||||
Форма правління | Монархія | ||||||||||||
Ван | |||||||||||||
- 57 до н. е. — 4 | Пак Хьоккосе | ||||||||||||
- 540—576 | Чінхин | ||||||||||||
- 654—661 | Муйоль | ||||||||||||
- 661—681 | Мунму | ||||||||||||
Історія | |||||||||||||
- Заснування | 57 до н. е. | ||||||||||||
- Прийняття | 527 | ||||||||||||
- Походи Чінхина | 551 - 576 | ||||||||||||
- Об'єднана Сілла | 676 - 935 | ||||||||||||
- Підкорена династією Корьо | листопад 935 | ||||||||||||
| |||||||||||||
|
Назва
Існує кілька транскрипцій назви королівства, записаних на ханча: 斯盧 (사로, Саро), 斯羅 (사라, Сара), 徐 那 [伐] (서나 [벌], Сона [боль]), 徐 耶 [伐] (서야 [벌], Соя [Боль]), 徐 羅 [伐] (서라 [벌], Сора [боль]), 徐 伐 (서벌, Соболь). За часів династії Вей (220—266) називалося по-китайськи Сіньлі (新 盧). У 503 році король Чіджин зробив офіційною назвою 新 羅, яке в сучасній корейській мові вимовляється як «Сілла» — 신라. Спочатку слово означало «столиця», хоча в істориків і сходознавців існують і інші версії щодо цього.
Історія
Заснування
Згідно з середньовічними корейськими хроніками, Сілла було заснована в районі сучасного Кьонджу Пак Хьоккосе в 57 році до н. е. Найперша згадка про цю дату знаходиться в «Самгук Сагі», корейському літописі XII століття. Сучасні сходознавці вважають цю дату заниженою з метою спроби легітимації автором літопису Кім Бусіком захоплення Корейського півострова Сіллою за допомогою надання йому більшої історичної значущості.
За легендою, Хьоккосе вилупився з яйця, а коли йому виповнилося 13 років, 6 головних кланів конфедерації Чінхан посадили його на престол. У перший час керування королівством поперемінно отримували три найсильніших родини, , і Кім.
Китайські історики вважали ванів Сілли нащадками правителів Чінхана або Ціньхана (秦 韓). При цьому існували гіпотези, що ціньханці були нащадками підданих, які втекли від імперії Цінь (秦, той же ієрогліф), яких поселили Маханці. Маханці здійснювали політичне панування над ними. Цю думку китайські історики підтверджували тим, що ціньхаці використовували багато китайських слів. Ціньханці розділилися спочатку на 6 (що підтверджується корейськими джерелами), а потім на 12 володінь включаючи Сіллу. Була також гіпотеза, що Сілла була заснована біженцями з північних областей після вторгнення туди (пом. 255) генерала Вей. Після вони сильно змішалися з китайцями.
До другого століття Сілла розташувалося в південно-східній частині Корейського півострова, поширивши свою владу на сусідні племена конфедерації Чінхан, однак до кінця третього століття воно було, ймовірно, не більше ніж містом-державою, що входило до складу федерації.
За китайськими відомостями, Сілла спочатку було залежним від Пекче. І навіть вана Сілли вважали вихідцем із Пекче. Під час однієї з воєн з Когурьо, сілласці відмовилися битися, повстали і поступово здобули незалежність і захопили сусіднє володіння Юйцзяо (于 迦羅).
На західних кордонах у середині третього століття зміцнило свою позиції Пекче, яка захопила слабкий племінний союз Махан. На південному заході розташувалася Пенхан і її наступник, Кая. У північній частині півострова домінувало, розгромивши китайський опір, держава Когурьо. Китайці до початку VI століття вважали державу незначною і не прагнули встановити дипломатичні зв'язки.
Розквіт королівства
Король Немуль (356—402) з клану Кім встановив в державі спадкоємну монархію, скасувавши колишню систему, коли країною правили по черзі представники головних кланів. Після цього титул глави держави став називатися «Маріпкан» (від старокорейського «хан» або «кан» («правитель» або «великий»). Раніше цей титул носили правителі південної Кореї, а сам титул, співзвучний монгольському [хан]], можливо є аргументом на користь древньої мовної спорідненості народів, що говорять мовами алтайської мовної сім'ї. У 377 році Немоль встановив дипломатичні відносини з Китаєм і Когурьо.
Постійні сутички з сусіднім Пекче і японськими піратами Вокоу змусили Сіллу укласти військовий договір з Когурьо. Однак, коли Когурьо почало розширення території на південь, перемістивши свою столицю в Пхеньян в 427 році, король Нольджи був змушений увійти до військового альянсу вже з Пекче.
До початку царювання вана Попхина Великого (514—540) Сілла була окремою державою з переважаючим впливом буддизму і своєї власної . Сілла поглинуло племінне об'єднання Кая, анексувавши в 532 і завоювала в 562 році, таким чином розширивши свої кордони до річки Нактонган.
Десь у цей час були встановлені дипломатичні відносини з Лян. У 522 році до імператора У-ді прибуло спільне посольство з Сілли і Пекче. Цікаво, що правителем який направив посольство названий Му Тай (募 泰).
Король Чинхін (540—576) серйозно наростив військову міць королівства. У 553 році Сілла за допомогою Пекче вигнала Когурьо з району річки Ханган (Сеул) і отримала стратегічний контроль над регіоном.
В 594 році правитель Сілли Чинпхьон встановив дипломатичні відносини з Суй Вень-ді і був визнаний ваном Сілли, а також отримав інші почесні титули, які визначали його статус у відносинах з китайським імператором. З 605 року регулярно надсилали невелику данину імператору.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhrTDBKMWNtbGhiQzFOYjNWdVpITXRZWFF0UjNsbGIyNW5TblV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVKMWNtbGhiQzFOYjNWdVpITXRZWFF0UjNsbGIyNW5TblV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Об'єднана Сілла
У VII столітті (близько 621—624) Сілла увійшло у військовий альянс з китайською династією Тан. В 643 році Шимінь прийняв сілласького посла для обговорення союзу проти Пекче і Когурьо, але певної відповіді не добився. В 645 році цариця Сондок збиралася виставити 50 000 війська проти Когурьо для допомоги танському імператору, але вирушило 30 тисяч. Пекчесці напали і захопили 7 фортець на заході країни. У 655 війська Когурьо, Пекче, напали на північний кордон Сілли і взяли 33 фортеці. Важке становище Сілли прискорило ухвалення рішення відправити проти Пекче танські війська під командуванням Су Дінфана і Чен Мічженя.
У 660 році, при (654—661) Сілла захопило Пекче, а в 668 році при королі Мунму (спадкоємця короля Муйоля) під керівництвом знаменитого воєводи Сілла завоювало також і Когурьо. Союз Тан-Сілла був зруйнований в 674 році, коли з'ясувалося, що ван Сілли збирає населення Когурьо і налаштовує його проти танських військ, а також займає землі Пекче. Імператор оголосив вана Мунму позбавленим влади, замість якого князя проголосили Ваном Сілли. Проти Сілли було відправлено військо . Почалися , які тривали 10 років і поклали кінець експансії Тан на півострові і утворення Об'єднаної Сілли. З 676 року по 841 рік Тан і Сілла знаходилися в мирі і вели жвавий культурний обмін.
Однак північна частина Когурьо залишилася нескореною, згодом тут виникло перше манчжурське королівство Пархе.
Занепад королівства
Політичний устрій
Починаючи принаймні з VI століття, коли в Сілла повністю сформувалася законодавча і урядова система, соціальний статус чиновників і їх просування по ієрархічній драбині диктувалося унікальною системою (골품제 도). Ця система жорстко вказувала стиль одягу, розмір будинку і дозволений ранг одруження.
В Сіллі було два королівських ранги: «свята кістка» («сонголь» 성골 聖 骨) і «справжня кістка» («чинголь» 진골 眞 骨). До воцаріння короля Муйоля придворна аристократія була поділена на ці ранги. Це розділення закінчилося під час правління королеви Чиндок, останньої представниці «святої кістки», померлої в 654 році. Число аристократів «святої кістки» сильно зменшилося, так як у спадщину цей ранг передавався тільки якщо обоє батьків були «святої кістки», тоді як діти батьків «святої» та «істинної кістки» отримували ранг «істинної кістки». До цього монарх одружувався тільки на представниці «святої кістки», а з «істинної кістки» брав наложниць.
Наступне об'єднання Сіллою корейських земель спричинило за собою адаптацію китайських моделей управління, більш ефективних для адміністрування великих територій. У цей час посилюються позиції буддизму. Іншим примітним процесом цієї епохи стало наростаюче напруження між монархами і аристократією.
З китайських джерел відомі ранги чиновників, назви даються в китайському прочитанні: цзибіханьчжі (子 賁 旱 支), іханьчжі (壹 旱 支), ціханьчжі (齊 旱 支), еханьчжі (謁 旱 支), іцзічжі (壹 吉 支), цібейханьчжі (奇貝 旱 支).
За корейським відомостями чиновництво було утворено в 32 році (насправді пізніше) і розділене на 17 рангів: 1. Ібольчхан. Спадкова посада. Належить 3000 рабів, стільки ж вояків, рабів і коней. 2. Ікчхочхан. 3. Чапчхан. 4. Пхачжинхан. 5. Теачхан. 6. Ачхан. 7. Ільгільчхан. 8. Сачхан. 9. Кіппольчхан 10. Тенама 11. Нама 12. Теса 13. Соса 14. Кільса 15. Тео 16. Соо 17. Чові.
Чиновників відрізняє білий одяг. Вищі посади займають представники знаті. Молодші чини при доповіді старшим повинні виражати однодумність, інакше справі не можна давати хід.
Крім того були повітові і обласні начальники.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll4TDBOb1pXOXRjMlZ2Ym1ka1lXVXVhbkJuTHpFMU1IQjRMVU5vWlc5dGMyVnZibWRrWVdVdWFuQm4uanBn.jpg)
Адміністративний устрій
Китайські історики в 522 році отримали від послів відомості, що в Сілли є міста зі стінами, на мові Сілли «цзяньмоуло» (健 牟 羅), такі міста називаються «чжопін» (啄 評), а поселення без стін «ілей» (邑 勒). В Сілли було 6 чжопінів і 52 ілеїв, тобто 6 областей і 52 повіти. Столиця обнесена стінами, містить гарнізон 3000 чоловік.
Господарство
Земля багата, добре ростуть основні культури (рис, ячмінь, боби, просо, пшениця). Вирощують багато шовковиці і конопель. Виробляють хороші шовкові тканини і полотно. У господарстві використовують биків і коней. Овець не тримають, ослів мало. Коні гарного росту, але з поганим ходом. Землі дуже родючі. Знають землеробство на сухих і заливних полях. Худобу пасуть на островах біля узбережжя. За потреби вбивають її з луків. Населенню дають просо і рис з казни в борг. Неплатників перетворюють на невільників.
Культура
Столицею Сілли було місто Кьонджу або Цзінчу (金城). Місто мало 8 лі в окружності. Тут знаходиться велика кількість поховань часів Сілли. Ці гробниці мають форму кам'яної ємності, оточеної невисокими земляним валом. У них можна знайти велику кількість різноманітних предметів, що відносяться до епохи Сілла. Історична область району Кьонджу була включена в Список всесвітньої спадщини ЮНЕСКО. Велика частина цієї області входить до складу .
Однією з найцікавіших знахідок археологів, що відносяться до періоду Сілла став бронзовий дзвін короля Сондока Великого. Астрономічна обсерваторія Чхомсонде біля Кьонджу є однією з найстаріших у Східній Азії. Вона була побудована під час правління королеви Сондок (623—647).
В Сіллі процвітала торгівля. На ринках торгували лише жінки. Мусульманські купці приходили сюди по Великому Шовковому Шляху. Про державу залишили свої записи багато видатних географи арабського світу, включно , Аль Масуді, , і Аль-Макрізі.
Приносили жертви гірським духам, у Новий рік — духам сонця і місяця. Китайські історики зберегли переказ про те, що в Сіллі живуть велетні: вони як люди, але зростом близько 30 Чжан (10 метрів), у них гострі зуби і кігті, тіло поросло чорною шерстю. Вони їдять сирими звірів і птахів, а іноді й людей. Дружини шиють їм одяг. Вони живуть серед гір на кілька десятків лі навколо. До них одна дорога через ущелину, там побудовані залізні ворота, які охороняють 1000 сіллаських арбалетників.
Мова
Мова Сілла була заснована на діалекті Кьонджу. Деякі вчені припускають, що він розвинувся в сучасну корейську мову. Ця точка зору є однією з основних версій виникнення корейської мови. Китайські історики відзначали, що мову Сілла можна зрозуміти, якщо знати мову Пекче.
Звичаї
Мали, за китайськими уявленнями, правильні стосунки статей. Дозволяються шлюби між племінницями та дядьками (племінниками і тітками) і між двоюрідними братами і сестрами. Головні убори називають «іцзилі» (遺 子 禮), сорочки «юцзе» (尉 解), штани «кебань» (柯 半), чоботи «сі» (洗). Віддають перевагу нефарбованому, білому одягу. Жінки заплітають волосся в косу навколо шиї і прикрашають стрічками і перлами. Фарбою і білилами не користуються. Чоловіки стрижуться коротко, змащують волосся рисовим відваром і пов'язують голову чорною хусткою. Чоловіки носять вовняні штани, жінки довгі халати.
Взимку влаштовують вогнище посеред кімнати. Влітку їжу зберігають у льодниках
На весіллі бенкетують залежно від достатку. Наречена в перший вечір шлюбу кланяється батькам нареченого і старшому діверу.
Манери і вітання, як у жителів Когурьо. При зустрічі схиляють коліна, виражають пошану, доторкнувшись до землі. Простолюдини не користуються прізвищами, тільки іменами.
Писемності не знають, але користуються дерев'яними табличками для посвідчень.. Пізніше запозичили китайську писемність.
У перший день кожного місяця вітають один одного. Ван влаштовує бенкет і нагороджує чиновників. У цей день вклоняються сонячному та місячному божествам. У 15 день восьмого місяця (за китайським календарем) веселяться, стріляють з луків, дарують коней і тканини.
Важливі справи вирішують за порадою чиновників.
Ховають у труні в могилі, насипають горбок. Дотримуються річного трауру при смерті царя, батьків, дружини, дитини.
Буддизм
Археологи знаходять велику кількість слідів значного поширення буддизму і його впливу на життя в Сіллі. Буддистськими ченцями було зроблено безліч статуй та інших предметів з каменю. Велика кількість цих предметів збереглася в околиці [en].
Буддизм в Сіллі процвітав, отримуючи підтримку державної влади. Було збудовано велику кількість храмів і пагод, включно знамениті , Пульгукса і Соккурам.
Див. також
Примітки
- . Енциклопедія Empas (кор.). Архів [http: //100.empas.com/dicsearch/pentry.html? i = 156198 оригіналу] за 20 лютого 2009. Процитовано 17 серпня 2009.
- Самгук Саги. Літопис Сілла
- Наньша, гл. 79
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Сілла |
- (кор.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Silla kor 신라 kit 新羅 yap しらぎ 57 do n e 935 odne z troh korejskih korolivstv Istoriya Silla bere pochatok u 57 do n e z proto derzhavnogo utvorennya plemen chinhan pivdennogo shodu Korejskogo pivostrova Silla poslidovno zahopila dva inshih korejskih korolivstva Pekche u 660 i Koguro u 668 rokah ta ob yednala pivostriv Ob yednana Silla Naprikinci pershogo tisyacholittya Silla rozpalasya na pizni tri korejski korolivstva yaki buli ob yednani derzhavoyu Koro u 935 roci 신라 新羅 Silla 57 do n e 935 Simvol KoreyiSilla istorichni kordoni na kartiSilla v 576 rociStolicya KondzhuMovi Sillanska starokorejska Religiyi Buddizm konfucianstvo daosizm shamanizmForma pravlinnya MonarhiyaVan 57 do n e 4 Pak Hokkose 540 576 Chinhin 654 661 Mujol 661 681 MunmuIstoriya Zasnuvannya 57 do n e Prijnyattya 527 Pohodi Chinhina 551 576 Ob yednana Silla 676 935 Pidkorena dinastiyeyu Koro listopad 935Poperednik NastupnikChinhanKochoson KoroThebonVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu SillaNazvaIsnuye kilka transkripcij nazvi korolivstva zapisanih na hancha 斯盧 사로 Saro 斯羅 사라 Sara 徐 那 伐 서나 벌 Sona bol 徐 耶 伐 서야 벌 Soya Bol 徐 羅 伐 서라 벌 Sora bol 徐 伐 서벌 Sobol Za chasiv dinastiyi Vej 220 266 nazivalosya po kitajski Sinli 新 盧 U 503 roci korol Chidzhin zrobiv oficijnoyu nazvoyu 新 羅 yake v suchasnij korejskij movi vimovlyayetsya yak Silla 신라 Spochatku slovo oznachalo stolicya hocha v istorikiv i shodoznavciv isnuyut i inshi versiyi shodo cogo IstoriyaZasnuvannya Zgidno z serednovichnimi korejskimi hronikami Silla bulo zasnovana v rajoni suchasnogo Kondzhu Pak Hokkose v 57 roci do n e Najpersha zgadka pro cyu datu znahoditsya v Samguk Sagi korejskomu litopisi XII stolittya Suchasni shodoznavci vvazhayut cyu datu zanizhenoyu z metoyu sprobi legitimaciyi avtorom litopisu Kim Busikom zahoplennya Korejskogo pivostrova Silloyu za dopomogoyu nadannya jomu bilshoyi istorichnoyi znachushosti Za legendoyu Hokkose vilupivsya z yajcya a koli jomu vipovnilosya 13 rokiv 6 golovnih klaniv konfederaciyi Chinhan posadili jogo na prestol U pershij chas keruvannya korolivstvom popereminno otrimuvali tri najsilnishih rodini i Kim Kitajski istoriki vvazhali vaniv Silli nashadkami praviteliv Chinhana abo Cinhana 秦 韓 Pri comu isnuvali gipotezi sho cinhanci buli nashadkami piddanih yaki vtekli vid imperiyi Cin 秦 toj zhe iyeroglif yakih poselili Mahanci Mahanci zdijsnyuvali politichne panuvannya nad nimi Cyu dumku kitajski istoriki pidtverdzhuvali tim sho cinhaci vikoristovuvali bagato kitajskih sliv Cinhanci rozdililisya spochatku na 6 sho pidtverdzhuyetsya korejskimi dzherelami a potim na 12 volodin vklyuchayuchi Sillu Bula takozh gipoteza sho Silla bula zasnovana bizhencyami z pivnichnih oblastej pislya vtorgnennya tudi pom 255 generala Vej Pislya voni silno zmishalisya z kitajcyami Do drugogo stolittya Silla roztashuvalosya v pivdenno shidnij chastini Korejskogo pivostrova poshirivshi svoyu vladu na susidni plemena konfederaciyi Chinhan odnak do kincya tretogo stolittya vono bulo jmovirno ne bilshe nizh mistom derzhavoyu sho vhodilo do skladu federaciyi Za kitajskimi vidomostyami Silla spochatku bulo zalezhnim vid Pekche I navit vana Silli vvazhali vihidcem iz Pekche Pid chas odniyeyi z voyen z Koguro sillasci vidmovilisya bitisya povstali i postupovo zdobuli nezalezhnist i zahopili susidnye volodinnya Yujczyao 于 迦羅 Na zahidnih kordonah u seredini tretogo stolittya zmicnilo svoyu poziciyi Pekche yaka zahopila slabkij pleminnij soyuz Mahan Na pivdennomu zahodi roztashuvalasya Penhan i yiyi nastupnik Kaya U pivnichnij chastini pivostrova dominuvalo rozgromivshi kitajskij opir derzhava Koguro Kitajci do pochatku VI stolittya vvazhali derzhavu neznachnoyu i ne pragnuli vstanoviti diplomatichni zv yazki Rozkvit korolivstva Istoriya KoreyiDoistorichna KoreyaKochoson ChingukRanni korejski korolivstvaPujo Ton ye Samhan Konfederaciya KayaTri korolivstvaKoguro Pekche SillaOb yednane Silla ParhePizni tri korolivstvaKoro Mongolski vtorgnennyaChoson Imdzhinska vijnaKorejska imperiyaGeneral rezidentiPid kontrolem Yaponiyi General gubernatori Timchasovij uryad Respubliki KoreyaRozdilena Koreya Korejska vijna Pivnichna Spisok monarhivPortal Koreya pereglyanutiredaguvatiChotiri korejski derzhavi v kinci V stolittya Korol Nemul 356 402 z klanu Kim vstanoviv v derzhavi spadkoyemnu monarhiyu skasuvavshi kolishnyu sistemu koli krayinoyu pravili po cherzi predstavniki golovnih klaniv Pislya cogo titul glavi derzhavi stav nazivatisya Maripkan vid starokorejskogo han abo kan pravitel abo velikij Ranishe cej titul nosili praviteli pivdennoyi Koreyi a sam titul spivzvuchnij mongolskomu han mozhlivo ye argumentom na korist drevnoyi movnoyi sporidnenosti narodiv sho govoryat movami altajskoyi movnoyi sim yi U 377 roci Nemol vstanoviv diplomatichni vidnosini z Kitayem i Koguro Postijni sutichki z susidnim Pekche i yaponskimi piratami Vokou zmusili Sillu uklasti vijskovij dogovir z Koguro Odnak koli Koguro pochalo rozshirennya teritoriyi na pivden peremistivshi svoyu stolicyu v Phenyan v 427 roci korol Noldzhi buv zmushenij uvijti do vijskovogo alyansu vzhe z Pekche Do pochatku caryuvannya vana Pophina Velikogo 514 540 Silla bula okremoyu derzhavoyu z perevazhayuchim vplivom buddizmu i svoyeyi vlasnoyi Silla poglinulo pleminne ob yednannya Kaya aneksuvavshi v 532 i zavoyuvala v 562 roci takim chinom rozshirivshi svoyi kordoni do richki Naktongan Des u cej chas buli vstanovleni diplomatichni vidnosini z Lyan U 522 roci do imperatora U di pribulo spilne posolstvo z Silli i Pekche Cikavo sho pravitelem yakij napraviv posolstvo nazvanij Mu Taj 募 泰 Korol Chinhin 540 576 serjozno narostiv vijskovu mic korolivstva U 553 roci Silla za dopomogoyu Pekche vignala Koguro z rajonu richki Hangan Seul i otrimala strategichnij kontrol nad regionom V 594 roci pravitel Silli Chinphon vstanoviv diplomatichni vidnosini z Suj Ven di i buv viznanij vanom Silli a takozh otrimav inshi pochesni tituli yaki viznachali jogo status u vidnosinah z kitajskim imperatorom Z 605 roku regulyarno nadsilali neveliku daninu imperatoru Korolivski mogilni kurgani v KendzhuOb yednana Silla U VII stolitti blizko 621 624 Silla uvijshlo u vijskovij alyans z kitajskoyu dinastiyeyu Tan V 643 roci Shimin prijnyav sillaskogo posla dlya obgovorennya soyuzu proti Pekche i Koguro ale pevnoyi vidpovidi ne dobivsya V 645 roci caricya Sondok zbiralasya vistaviti 50 000 vijska proti Koguro dlya dopomogi tanskomu imperatoru ale virushilo 30 tisyach Pekchesci napali i zahopili 7 fortec na zahodi krayini U 655 vijska Koguro Pekche napali na pivnichnij kordon Silli i vzyali 33 forteci Vazhke stanovishe Silli priskorilo uhvalennya rishennya vidpraviti proti Pekche tanski vijska pid komanduvannyam Su Dinfana i Chen Michzhenya U 660 roci pri 654 661 Silla zahopilo Pekche a v 668 roci pri koroli Munmu spadkoyemcya korolya Mujolya pid kerivnictvom znamenitogo voyevodi Silla zavoyuvalo takozh i Koguro Soyuz Tan Silla buv zrujnovanij v 674 roci koli z yasuvalosya sho van Silli zbiraye naselennya Koguro i nalashtovuye jogo proti tanskih vijsk a takozh zajmaye zemli Pekche Imperator ogolosiv vana Munmu pozbavlenim vladi zamist yakogo knyazya progolosili Vanom Silli Proti Silli bulo vidpravleno vijsko Pochalisya yaki trivali 10 rokiv i poklali kinec ekspansiyi Tan na pivostrovi i utvorennya Ob yednanoyi Silli Z 676 roku po 841 rik Tan i Silla znahodilisya v miri i veli zhvavij kulturnij obmin Odnak pivnichna chastina Koguro zalishilasya neskorenoyu zgodom tut viniklo pershe manchzhurske korolivstvo Parhe Zanepad korolivstvaPolitichnij ustrijPochinayuchi prinajmni z VI stolittya koli v Silla povnistyu sformuvalasya zakonodavcha i uryadova sistema socialnij status chinovnikiv i yih prosuvannya po iyerarhichnij drabini diktuvalosya unikalnoyu sistemoyu 골품제 도 Cya sistema zhorstko vkazuvala stil odyagu rozmir budinku i dozvolenij rang odruzhennya V Silli bulo dva korolivskih rangi svyata kistka songol 성골 聖 骨 i spravzhnya kistka chingol 진골 眞 骨 Do vocarinnya korolya Mujolya pridvorna aristokratiya bula podilena na ci rangi Ce rozdilennya zakinchilosya pid chas pravlinnya korolevi Chindok ostannoyi predstavnici svyatoyi kistki pomerloyi v 654 roci Chislo aristokrativ svyatoyi kistki silno zmenshilosya tak yak u spadshinu cej rang peredavavsya tilki yaksho oboye batkiv buli svyatoyi kistki todi yak diti batkiv svyatoyi ta istinnoyi kistki otrimuvali rang istinnoyi kistki Do cogo monarh odruzhuvavsya tilki na predstavnici svyatoyi kistki a z istinnoyi kistki brav nalozhnic Nastupne ob yednannya Silloyu korejskih zemel sprichinilo za soboyu adaptaciyu kitajskih modelej upravlinnya bilsh efektivnih dlya administruvannya velikih teritorij U cej chas posilyuyutsya poziciyi buddizmu Inshim primitnim procesom ciyeyi epohi stalo narostayuche napruzhennya mizh monarhami i aristokratiyeyu Z kitajskih dzherel vidomi rangi chinovnikiv nazvi dayutsya v kitajskomu prochitanni czibihanchzhi 子 賁 旱 支 ihanchzhi 壹 旱 支 cihanchzhi 齊 旱 支 ehanchzhi 謁 旱 支 iczichzhi 壹 吉 支 cibejhanchzhi 奇貝 旱 支 Za korejskim vidomostyami chinovnictvo bulo utvoreno v 32 roci naspravdi piznishe i rozdilene na 17 rangiv 1 Ibolchhan Spadkova posada Nalezhit 3000 rabiv stilki zh voyakiv rabiv i konej 2 Ikchhochhan 3 Chapchhan 4 Phachzhinhan 5 Teachhan 6 Achhan 7 Ilgilchhan 8 Sachhan 9 Kippolchhan 10 Tenama 11 Nama 12 Tesa 13 Sosa 14 Kilsa 15 Teo 16 Soo 17 Chovi Chinovnikiv vidriznyaye bilij odyag Vishi posadi zajmayut predstavniki znati Molodshi chini pri dopovidi starshim povinni virazhati odnodumnist inakshe spravi ne mozhna davati hid Krim togo buli povitovi i oblasni nachalniki Chhomsonde odna z najstarishih ucililih observatorij u Shidnij AziyiAdministrativnij ustrijKitajski istoriki v 522 roci otrimali vid posliv vidomosti sho v Silli ye mista zi stinami na movi Silli czyanmoulo 健 牟 羅 taki mista nazivayutsya chzhopin 啄 評 a poselennya bez stin ilej 邑 勒 V Silli bulo 6 chzhopiniv i 52 ileyiv tobto 6 oblastej i 52 poviti Stolicya obnesena stinami mistit garnizon 3000 cholovik GospodarstvoZemlya bagata dobre rostut osnovni kulturi ris yachmin bobi proso pshenicya Viroshuyut bagato shovkovici i konopel Viroblyayut horoshi shovkovi tkanini i polotno U gospodarstvi vikoristovuyut bikiv i konej Ovec ne trimayut osliv malo Koni garnogo rostu ale z poganim hodom Zemli duzhe rodyuchi Znayut zemlerobstvo na suhih i zalivnih polyah Hudobu pasut na ostrovah bilya uzberezhzhya Za potrebi vbivayut yiyi z lukiv Naselennyu dayut proso i ris z kazni v borg Neplatnikiv peretvoryuyut na nevilnikiv KulturaStoliceyu Silli bulo misto Kondzhu abo Czinchu 金城 Misto malo 8 li v okruzhnosti Tut znahoditsya velika kilkist pohovan chasiv Silli Ci grobnici mayut formu kam yanoyi yemnosti otochenoyi nevisokimi zemlyanim valom U nih mozhna znajti veliku kilkist riznomanitnih predmetiv sho vidnosyatsya do epohi Silla Istorichna oblast rajonu Kondzhu bula vklyuchena v Spisok vsesvitnoyi spadshini YuNESKO Velika chastina ciyeyi oblasti vhodit do skladu Odniyeyu z najcikavishih znahidok arheologiv sho vidnosyatsya do periodu Silla stav bronzovij dzvin korolya Sondoka Velikogo Astronomichna observatoriya Chhomsonde bilya Kondzhu ye odniyeyu z najstarishih u Shidnij Aziyi Vona bula pobudovana pid chas pravlinnya korolevi Sondok 623 647 V Silli procvitala torgivlya Na rinkah torguvali lishe zhinki Musulmanski kupci prihodili syudi po Velikomu Shovkovomu Shlyahu Pro derzhavu zalishili svoyi zapisi bagato vidatnih geografi arabskogo svitu vklyuchno Al Masudi i Al Makrizi Prinosili zhertvi girskim duham u Novij rik duham soncya i misyacya Kitajski istoriki zberegli perekaz pro te sho v Silli zhivut veletni voni yak lyudi ale zrostom blizko 30 Chzhan 10 metriv u nih gostri zubi i kigti tilo poroslo chornoyu sherstyu Voni yidyat sirimi zviriv i ptahiv a inodi j lyudej Druzhini shiyut yim odyag Voni zhivut sered gir na kilka desyatkiv li navkolo Do nih odna doroga cherez ushelinu tam pobudovani zalizni vorota yaki ohoronyayut 1000 sillaskih arbaletnikiv Mova Dokladnishe Mova Silla bula zasnovana na dialekti Kondzhu Deyaki vcheni pripuskayut sho vin rozvinuvsya v suchasnu korejsku movu Cya tochka zoru ye odniyeyu z osnovnih versij viniknennya korejskoyi movi Kitajski istoriki vidznachali sho movu Silla mozhna zrozumiti yaksho znati movu Pekche Zvichayi Mali za kitajskimi uyavlennyami pravilni stosunki statej Dozvolyayutsya shlyubi mizh pleminnicyami ta dyadkami pleminnikami i titkami i mizh dvoyuridnimi bratami i sestrami Golovni ubori nazivayut iczili 遺 子 禮 sorochki yucze 尉 解 shtani keban 柯 半 choboti si 洗 Viddayut perevagu nefarbovanomu bilomu odyagu Zhinki zaplitayut volossya v kosu navkolo shiyi i prikrashayut strichkami i perlami Farboyu i bililami ne koristuyutsya Choloviki strizhutsya korotko zmashuyut volossya risovim vidvarom i pov yazuyut golovu chornoyu hustkoyu Choloviki nosyat vovnyani shtani zhinki dovgi halati Vzimku vlashtovuyut vognishe posered kimnati Vlitku yizhu zberigayut u lodnikah Na vesilli benketuyut zalezhno vid dostatku Narechena v pershij vechir shlyubu klanyayetsya batkam narechenogo i starshomu diveru Maneri i vitannya yak u zhiteliv Koguro Pri zustrichi shilyayut kolina virazhayut poshanu dotorknuvshis do zemli Prostolyudini ne koristuyutsya prizvishami tilki imenami Pisemnosti ne znayut ale koristuyutsya derev yanimi tablichkami dlya posvidchen Piznishe zapozichili kitajsku pisemnist U pershij den kozhnogo misyacya vitayut odin odnogo Van vlashtovuye benket i nagorodzhuye chinovnikiv U cej den vklonyayutsya sonyachnomu ta misyachnomu bozhestvam U 15 den vosmogo misyacya za kitajskim kalendarem veselyatsya strilyayut z lukiv daruyut konej i tkanini Vazhlivi spravi virishuyut za poradoyu chinovnikiv Hovayut u truni v mogili nasipayut gorbok Dotrimuyutsya richnogo trauru pri smerti carya batkiv druzhini ditini Buddizm Arheologi znahodyat veliku kilkist slidiv znachnogo poshirennya buddizmu i jogo vplivu na zhittya v Silli Buddistskimi chencyami bulo zrobleno bezlich statuj ta inshih predmetiv z kamenyu Velika kilkist cih predmetiv zbereglasya v okolici en Buddizm v Silli procvitav otrimuyuchi pidtrimku derzhavnoyi vladi Bulo zbudovano veliku kilkist hramiv i pagod vklyuchno znameniti Pulguksa i Sokkuram Bronzovij dzvin korolya Sondoka Velikogo Kam yana pagoda na gori Namsan bilya Kondzhu Budda visichenij v kameni gora Namsan bilya Kondzhu Buddistskij hram v KondzhuDiv takozhKoguro Pekche Hvaran Nacionalnij muzej KondzhuPrimitki Enciklopediya Empas kor Arhiv http 100 empas com dicsearch pentry html i 156198 originalu za 20 lyutogo 2009 Procitovano 17 serpnya 2009 Samguk Sagi Litopis Silla Nansha gl 79PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Silla kor