Хваран (кор. 화랑, 花郞, дослівний переклад — «квіткові юнаки») — соціальний інститут у стародавньому корейському королівстві Сілла. Елітні групи молоді, які займалися військовим вишколом та вивчали корейську культуру і релігію.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV3TDBoM1lYSmhibWN1YW5Cbkx6STFNSEI0TFVoM1lYSmhibWN1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У сучасній історичній науці питання походження та конкретних функцій хваранів залишається дискусійним.
До кінця VII ст. більша частина Корейського півострова була об'єднана під владою королівства Сілла, яке виявилося найсильнішим з Трьох держав. Не останню роль в цьому зіграв географічний фактор — максимальна віддаленість від Китаю. Перемогу в боях з китайським військом нерідко пов'язують, в тому числі, і з особливою культурою військового виховання аристократичної молоді — хваран.
Як військово-культурно-виховна організація інститут хваранів існував з часу правління вана Чинхина Великого (540—575) до царювання королеви Чинсон (887—897). Разом із загибеллю самого королівства Сілла зник і інститут хваранів. Проте слово «Хваран» проіснувало в корейській мові до кінця XIX століття, позначаючи при цьому вихідців з «підлого стану»: чоловіків-шаманів, чоловіків шаманок чи співаків та акторів.
Джерела вивчення
Збереглося не так багато джерел, з яких можна почерпнути відомості про хваранів. Перш за все це «Історичні записи Трьох держав» («Самгук Сагі») історика Кім Бусіка і «Достопам'ятні події Трьох держав» («Самгук Юса») буддійського ченця Ірена. Про хваранів оповідають найдавніші пам'ятники корейської поезії в жанрі пісень , що дійшли до наших днів — «Пісня про хварана Чукчі», «Пісня про хварана Кіпха». Крім того, в 1989 році в Південній Кореї було знайдено твір під назвою «Записи про покоління хваранів» (). Його авторство приписується відомому вченому і високопоставленому вельможі Сілла , що жив за часів правління вана Сондока Великого (702—736). Знайдений рукописний примірник тексту датується досить пізнім часом, десь між 1801 і 1834 роками, тому багато вчених сумніваються в його достовірності. У «Самгук Сагі» про хваранів написано наступне:
На 37-му році правління короля Чінхин-вана вперше викликали до двору людей, що іменувалися вонхва, що означає «джерело квітів». Оскільки ще раніше стали турбуватися про те, що незабаром не з кого буде відбирати майбутніх воєначальників. Ось чому вирішили викликати до двору гідних людей і подивитися, хто є хто і в кого які здібності. Спочатку знайшли і представили двох дуже красивих молодих дівчат на ім'я Наммо і Чунчжон. Кожна з них зібрала по 300 чол. бойових дружин. Дівчата ревно ставилися до краси одна однієї. Тому якось Чунчжон привела Наммо до себе додому, напоїла вином і втопила в річці. Після таких дій дружини розпустили, а саму Чунчжон стратили. Однак, через деякий час, знову почали відбирати красивих і гідних за якостями юнаків, яких стали іменувати хваран, що означає «квіткові мужі», і утворили з них нові дружини. Ці юнаки навчалися осягненню Шляху і Справедливості, тренували себе і ще співали гарні пісні і подорожували по країні, відвідуючи мальовничі гори і річкові потоки.
У Самгук Юса також сказано, що, після того як у правління государя Чінхин-вана скасували вонхва, все ж таки зрозуміли, що країні не обійтися без «Шляху вітрів і місяця». Тому з родин шанованих людей почали відбирати красивих молодих людей гідної поведінки, яких називали хваран, а їх керівників — сол'воллан («первинна квітка полину») — стали шанувати як «державних святих».
Ідеологія
Відомо, що у хваранів були «П'ять приписів для повсякденного життя», які їм заповідав буддійський чернець , що жив за часів правління вана Чинпхьона (579—632):
- Вірно служи правителю;
- З синівською шанобливістю стався до батьків;
- Довірою знаходь друзів;
- Під час бою не відступати;
- У вбивстві або залишенні живим є вибір.
Із зазначених заповідей видно, що при навчанні хваранів велике значення надавалося основним нормам конфуціанської моралі, пов'язаних з відносинами зі старшими (служіння правителю, батькам) і з рівними членами співтовариства (друзів). З іншого боку, дві останні заповіді вказують на військову спрямованість організації хваранів з орієнтацією на захист Батьківщини і в той же час на прагнення уникати безглуздих вбивств.
Організація
З часу правління государя Чінхин-вана (540—575) з місцевої молоді стали відбирати людей для того, щоб зробити з них хваранів. На чолі хваранів стояли так звані куксон («державні святі»), яких могли ще називати вонхва («джерело квітів»), хвачжу («господарі квітів») або пхунвол'чжу («господарі [Шляху] вітру і місяця»). Таких вонхва було небагато — від одного до трьох-чотирьох на всю державу. Кожному з вонхва підпорядковувалося від 3-4 до 7-8 власне хваранів. У останніх у підпорядкуванні знаходилися сотні або навіть тисячі таких же, як і вони, молодих людей, яких називали нандо, тобто «супроводжувачі [квіткових] воїнів», або «супроводжувачі [квіткових] мужів».
Таким чином, в країні могло бути одночасно кілька подібних військово-патріотичних виховних молодіжних структур на чолі з вонхва. Хто стояв над вонхва і як їх діяльність координувалась державними органами, сказати важко.
Виходячи з повідомлень Самгук Сагі, можна відзначити, що першими вонхва були жінки. У зв'язку з цим деякі дослідники роблять припущення, що у хваран не було розділення за ознакою статі, і навіть знаходять у цьому зачатки корейської демократії. Однак можна зустріти і зовсім іншу точку зору, яка стверджує, що перші жінки-вонхва були звичайними кісен, яких державні структури використовували для залучення молодих людей.
Функції
За родом діяльності організація хваранів була не тільки військовою, а й виховно-тренувальною з елементами військової підготовки. Виділяють три основні види діяльності хваранів:
- гарт душі й тіла через вивчення моралі і осягнення Шляху;
- вивчення пісень, музики, писання віршів,
- подорож по країні в пошуках гарних гір і річкових потоків.
Треба відзначити, що у хваранів було прийнято розмальовувати обличчя. Нанесення гриму пояснюють або бажанням бути більше схожим на жінку, щоб привернути до себе увагу і допомогу різних духів, або безпосереднім впливом шаманізму: розфарбовування особи і є акт становлення шаманом.
Соціальний та віковий склад
Щодо соціального складу хваранів існують дві точки зору. Одна, яка на сьогодні є більш розповсюдженою, стверджує, що хвараном ставали представники вищого стану — з 6-го по 4-й ранг , або в крайньому випадку — багаті вільні простолюдини, які могли дозволити собі не працювати. Відповідно до другої точки зору, хваранами ставали звичайні прості люди.
Віковий склад хваранів визначають у межах 15-18 років. Окремі дослідники відсувають верхню межу віку до 20 років. Вонхва, що керували хваранами, були дорослими людьми. Місцем, де хварани проходили свою підготовку, було або гористе узбережжя Японського моря, або гори в околицях столиці Сілла. Термін навчання — 3-4 роки.
У популярній культурі
- Дорама Хваран: Молоді поети воїни, що знімалася у 2016-2017, присвячена повсякденному життю і діяльності хваранів.
- , (MCB, 2009)
Примітки
- Ким Бусик Самгук саги. — Москва : Восточная литература, 2001.
- Кісен — жінка у стародавній Кореї, яка прислужувала чоловікам на бенкетах і розважала їх співом і танцями.
Джерела
- С. О. Курбанов. История Кореи. С древности до начала XXI века. — Москва : Издательство Санкт-Петербургского университета, 2009. — 680 с. — .
- Ким Бусик. Самгук саги. — Москва : Восточная литература, 2001.
- Rutt, Richard. «The Flower Boys of Silla (Hwarang), Notes on the Sources.» Transactions of the Korea Branch of the Royal Asiatic Society, 38 (October 1961):1-66.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Hvaran kor 화랑 花郞 doslivnij pereklad kvitkovi yunaki socialnij institut u starodavnomu korejskomu korolivstvi Silla Elitni grupi molodi yaki zajmalisya vijskovim vishkolom ta vivchali korejsku kulturu i religiyu Suchasna korejska rekonstrukciya hvarana U suchasnij istorichnij nauci pitannya pohodzhennya ta konkretnih funkcij hvaraniv zalishayetsya diskusijnim Do kincya VII st bilsha chastina Korejskogo pivostrova bula ob yednana pid vladoyu korolivstva Silla yake viyavilosya najsilnishim z Troh derzhav Ne ostannyu rol v comu zigrav geografichnij faktor maksimalna viddalenist vid Kitayu Peremogu v boyah z kitajskim vijskom neridko pov yazuyut v tomu chisli i z osoblivoyu kulturoyu vijskovogo vihovannya aristokratichnoyi molodi hvaran Yak vijskovo kulturno vihovna organizaciya institut hvaraniv isnuvav z chasu pravlinnya vana Chinhina Velikogo 540 575 do caryuvannya korolevi Chinson 887 897 Razom iz zagibellyu samogo korolivstva Silla znik i institut hvaraniv Prote slovo Hvaran proisnuvalo v korejskij movi do kincya XIX stolittya poznachayuchi pri comu vihidciv z pidlogo stanu cholovikiv shamaniv cholovikiv shamanok chi spivakiv ta aktoriv Dzherela vivchennyaZbereglosya ne tak bagato dzherel z yakih mozhna pocherpnuti vidomosti pro hvaraniv Persh za vse ce Istorichni zapisi Troh derzhav Samguk Sagi istorika Kim Busika i Dostopam yatni podiyi Troh derzhav Samguk Yusa buddijskogo chencya Irena Pro hvaraniv opovidayut najdavnishi pam yatniki korejskoyi poeziyi v zhanri pisen sho dijshli do nashih dniv Pisnya pro hvarana Chukchi Pisnya pro hvarana Kipha Krim togo v 1989 roci v Pivdennij Koreyi bulo znajdeno tvir pid nazvoyu Zapisi pro pokolinnya hvaraniv Jogo avtorstvo pripisuyetsya vidomomu vchenomu i visokopostavlenomu velmozhi Silla sho zhiv za chasiv pravlinnya vana Sondoka Velikogo 702 736 Znajdenij rukopisnij primirnik tekstu datuyetsya dosit piznim chasom des mizh 1801 i 1834 rokami tomu bagato vchenih sumnivayutsya v jogo dostovirnosti U Samguk Sagi pro hvaraniv napisano nastupne Na 37 mu roci pravlinnya korolya Chinhin vana vpershe viklikali do dvoru lyudej sho imenuvalisya vonhva sho oznachaye dzherelo kvitiv Oskilki she ranishe stali turbuvatisya pro te sho nezabarom ne z kogo bude vidbirati majbutnih voyenachalnikiv Os chomu virishili viklikati do dvoru gidnih lyudej i podivitisya hto ye hto i v kogo yaki zdibnosti Spochatku znajshli i predstavili dvoh duzhe krasivih molodih divchat na im ya Nammo i Chunchzhon Kozhna z nih zibrala po 300 chol bojovih druzhin Divchata revno stavilisya do krasi odna odniyeyi Tomu yakos Chunchzhon privela Nammo do sebe dodomu napoyila vinom i vtopila v richci Pislya takih dij druzhini rozpustili a samu Chunchzhon stratili Odnak cherez deyakij chas znovu pochali vidbirati krasivih i gidnih za yakostyami yunakiv yakih stali imenuvati hvaran sho oznachaye kvitkovi muzhi i utvorili z nih novi druzhini Ci yunaki navchalisya osyagnennyu Shlyahu i Spravedlivosti trenuvali sebe i she spivali garni pisni i podorozhuvali po krayini vidviduyuchi malovnichi gori i richkovi potoki U Samguk Yusa takozh skazano sho pislya togo yak u pravlinnya gosudarya Chinhin vana skasuvali vonhva vse zh taki zrozumili sho krayini ne obijtisya bez Shlyahu vitriv i misyacya Tomu z rodin shanovanih lyudej pochali vidbirati krasivih molodih lyudej gidnoyi povedinki yakih nazivali hvaran a yih kerivnikiv sol vollan pervinna kvitka polinu stali shanuvati yak derzhavnih svyatih IdeologiyaVidomo sho u hvaraniv buli P yat pripisiv dlya povsyakdennogo zhittya yaki yim zapovidav buddijskij chernec sho zhiv za chasiv pravlinnya vana Chinphona 579 632 Virno sluzhi pravitelyu Z sinivskoyu shanoblivistyu stavsya do batkiv Doviroyu znahod druziv Pid chas boyu ne vidstupati U vbivstvi abo zalishenni zhivim ye vibir Iz zaznachenih zapovidej vidno sho pri navchanni hvaraniv velike znachennya nadavalosya osnovnim normam konfucianskoyi morali pov yazanih z vidnosinami zi starshimi sluzhinnya pravitelyu batkam i z rivnimi chlenami spivtovaristva druziv Z inshogo boku dvi ostanni zapovidi vkazuyut na vijskovu spryamovanist organizaciyi hvaraniv z oriyentaciyeyu na zahist Batkivshini i v toj zhe chas na pragnennya unikati bezgluzdih vbivstv OrganizaciyaZ chasu pravlinnya gosudarya Chinhin vana 540 575 z miscevoyi molodi stali vidbirati lyudej dlya togo shob zrobiti z nih hvaraniv Na choli hvaraniv stoyali tak zvani kukson derzhavni svyati yakih mogli she nazivati vonhva dzherelo kvitiv hvachzhu gospodari kvitiv abo phunvol chzhu gospodari Shlyahu vitru i misyacya Takih vonhva bulo nebagato vid odnogo do troh chotiroh na vsyu derzhavu Kozhnomu z vonhva pidporyadkovuvalosya vid 3 4 do 7 8 vlasne hvaraniv U ostannih u pidporyadkuvanni znahodilisya sotni abo navit tisyachi takih zhe yak i voni molodih lyudej yakih nazivali nando tobto suprovodzhuvachi kvitkovih voyiniv abo suprovodzhuvachi kvitkovih muzhiv Takim chinom v krayini moglo buti odnochasno kilka podibnih vijskovo patriotichnih vihovnih molodizhnih struktur na choli z vonhva Hto stoyav nad vonhva i yak yih diyalnist koordinuvalas derzhavnimi organami skazati vazhko Vihodyachi z povidomlen Samguk Sagi mozhna vidznachiti sho pershimi vonhva buli zhinki U zv yazku z cim deyaki doslidniki roblyat pripushennya sho u hvaran ne bulo rozdilennya za oznakoyu stati i navit znahodyat u comu zachatki korejskoyi demokratiyi Odnak mozhna zustriti i zovsim inshu tochku zoru yaka stverdzhuye sho pershi zhinki vonhva buli zvichajnimi kisen yakih derzhavni strukturi vikoristovuvali dlya zaluchennya molodih lyudej FunkciyiZa rodom diyalnosti organizaciya hvaraniv bula ne tilki vijskovoyu a j vihovno trenuvalnoyu z elementami vijskovoyi pidgotovki Vidilyayut tri osnovni vidi diyalnosti hvaraniv gart dushi j tila cherez vivchennya morali i osyagnennya Shlyahu vivchennya pisen muziki pisannya virshiv podorozh po krayini v poshukah garnih gir i richkovih potokiv Treba vidznachiti sho u hvaraniv bulo prijnyato rozmalovuvati oblichchya Nanesennya grimu poyasnyuyut abo bazhannyam buti bilshe shozhim na zhinku shob privernuti do sebe uvagu i dopomogu riznih duhiv abo bezposerednim vplivom shamanizmu rozfarbovuvannya osobi i ye akt stanovlennya shamanom Socialnij ta vikovij skladShodo socialnogo skladu hvaraniv isnuyut dvi tochki zoru Odna yaka na sogodni ye bilsh rozpovsyudzhenoyu stverdzhuye sho hvaranom stavali predstavniki vishogo stanu z 6 go po 4 j rang abo v krajnomu vipadku bagati vilni prostolyudini yaki mogli dozvoliti sobi ne pracyuvati Vidpovidno do drugoyi tochki zoru hvaranami stavali zvichajni prosti lyudi Vikovij sklad hvaraniv viznachayut u mezhah 15 18 rokiv Okremi doslidniki vidsuvayut verhnyu mezhu viku do 20 rokiv Vonhva sho keruvali hvaranami buli doroslimi lyudmi Miscem de hvarani prohodili svoyu pidgotovku bulo abo goriste uzberezhzhya Yaponskogo morya abo gori v okolicyah stolici Silla Termin navchannya 3 4 roki U populyarnij kulturiDorama Hvaran Molodi poeti voyini sho znimalasya u 2016 2017 prisvyachena povsyakdennomu zhittyu i diyalnosti hvaraniv MCB 2009 PrimitkiKim Busik Samguk sagi Moskva Vostochnaya literatura 2001 Kisen zhinka u starodavnij Koreyi yaka prisluzhuvala cholovikam na benketah i rozvazhala yih spivom i tancyami DzherelaS O Kurbanov Istoriya Korei S drevnosti do nachala XXI veka Moskva Izdatelstvo Sankt Peterburgskogo universiteta 2009 680 s ISBN 978 5 288 04852 4 Kim Busik Samguk sagi Moskva Vostochnaya literatura 2001 Rutt Richard The Flower Boys of Silla Hwarang Notes on the Sources Transactions of the Korea Branch of the Royal Asiatic Society 38 October 1961 1 66