Кьонджу (кор. 경주) — один з основних туристичних центрів Південної Кореї. Розташований у південно-східній частині провінції Кьонсан-Пукто на березі Японського моря. Найближчі міста — великі промислові центри Ульсан і Пхохан. Ландшафт сформований східними відрогами гірського хребта Тхебексан.
Кьонджу 경주 | |||
---|---|---|---|
— Муніципальне місто — | |||
Корейська транслітерація | |||
- Хангиль | 경주시 | ||
- Ханча | 慶州市 | ||
- Нова латинізація | Gyeongju-si | ||
- Система Макк'юна-Райшауера | Kyŏngju-si | ||
- Система Концевича | Кёнджу | ||
| |||
Координати: 35°51′ пн. ш. 129°13′ сх. д. / 35.850° пн. ш. 129.217° сх. д. | |||
Кораїна | Південна Корея | ||
Провінція | Кьонсан-Пукто | ||
Адміністративний поділ | 4 ипа, 8 мьон, 13 тон | ||
Площа | |||
- Повна | 1324,39 км² | ||
Населення (2008) | |||
- Усього | 269 343 | ||
- Густота | 212/км² | ||
Вебсайт: gyeongju.go.kr | |||
![]() | |||
![]() Кьонджу | |||
Кьонджу був столицею давньокорейської держави Сілла і одним з найпроцвітаючих міст Східної Азії. Сілла, що виникла на початку І тис. н. е., поширювалася на більшу частину Корейського півострова в період з VII по IX століття. З тих пір в місті залишилося безліч пам'яток історії та культури. Після падіння Сілла місто поступово втратило своє значення.
Сучасний Кьонджу — це типове південнокорейське місто середнього розміру. Однак велика кількість визначних пам'яток, які в тому числі входять до списку Світової спадщини ЮНЕСКО, роблять Кьонджу, разом з Сеулом, центром туризму Південної Кореї.
Символи міста
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TWk4eU15OUhlV1Z2Ym1kcWRWOXNiMmR2TG5CdVp5OHlNREJ3ZUMxSGVXVnZibWRxZFY5c2IyZHZMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Герб Кьонджу являє собою корону на тлі синього неба. Корона в даному випадку символізує минуле міста, коли він був столицею стародавньої держави Сілла. Синє небо фону уособлює світле майбутнє міста, а шість зірок, розташованих на небі — це шість поселень, з яких виросла держава Сілла.
Інші символи міста включають в себе:
Географія
Кьонджу розташований в південно-східній частині провінції Кьонсан-Пукто. Межує з містом прямого підпорядкування Ульсан на півдні, містами Пхохан на півночі, на північно-заході і повітом на південно-заході. Зі сходу омивається Японським морем.
Ландшафт переважно холмистий, однак частину західної частини міста займають відроги хребта Тхебексан. Найвища точка Кьонджу — гора (1013 метрів над рівнем моря) в районі на кордоні з Чхондо. На схід від хребта Тхебексан розташовані відроги гір і .
Річкова система Кьонджу сформована цими горами. Гори формують річкову систему західної частини міста, більшу частину якої становить басейн річки , що бере початок на території Ульсану і впадає в море біля Пхоханської бухти. Головні притоки Хьонсангана — невеликі річки і (Північний струмок і Південний струмок відповідно), що впадають у водосховище Кьонджу. У південно-західній частині міста протікає притока Нактонгану — річка , а в південній — річка , що впадає в море недалеко від Ульсану.
Берегова лінія Кьонджу протягнута на 33 кілометри між Пхоханом на півночі і Ульсаном на півдні. Лінія берега порізана несильно, головним чинником, що формує її є гирла річок. Найбільша бухта міста знаходиться в південно-східній його частині поруч з Ульсаном. Тут розташована база , у чиї функції входить підтримка порядку на прилеглій акваторії.
Завдяки розташуванню на березі моря, клімат Кьонджу трохи більш м'який і вологий, ніж у центральних частинах країни. Літо тепле і вологе, зима прохолодна і відносно суха. Липень і серпень — сезон дощів. Як і на решті частини Корейського півострова, нерідкі осінні тайфуни. Середньорічна кількість опадів — 1091 міліметрів, середньорічна температура — 12,2 °C.
Історичний центр міста розташований у низовині на березі Хьонсангану. У давнину в результаті тайфунів тут були нерідкими повені. У середньому хроніки повідомляють про повені кожні 27,9 років. Зараз, після введення в дію сучасних систем контролю повеней, повені в Кьонджу — велика рідкість.
Історія
Сілла
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN5TDB0dmNtVmhMVk5wYkd4aExVTm9aVzl1YldGa2J5MHdNUzVxY0djdk1qVXdjSGd0UzI5eVpXRXRVMmxzYkdFdFEyaGxiMjV0WVdSdkxUQXhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Рання історія Кьонджу тісно пов'язана з розквітом давньокорейські держави Сілла, столицею якого було місто. Вперше Кьонджу згадується у не корейських записах, що належать до епохи Самхан на початку нашої ери. Це китайські хроніки, у яких Кьонджу згадується під іменем Сарогук, як місто одного з дванадцяти племінних союзів, що складали протодержавне об'єднання, відоме сьогодні як Чінхан. Сарогук пізніше розвинувся в державу Сілла. Корейські хроніки, які, як вважається, засновані на придворних записах епохи Сілла, стверджують, що Кьонджу був заснований в 57 році до н. е.. першим монархом Сілла, ваном Паком Хьоккосе, шляхом об'єднання шести невеликих поселень. В епоху Сілла місто мало назву Сораболь, Керім і Кимсон.
Після об'єднання Корейського півострова під владою Сілла в середині VII століття Кьонджу став центром політичного і культурного життя всієї Кореї. У місті розташовувалася резиденція ванів Сілла і придворної знаті. У той час Кьонджу переживав свій розквіт, про нього знали навіть у Єгипті. Згідно з хроніками «Самгук Юса» в місті в той час знаходилося 119 тисяч дворів, що дозволяє припустити, що населення наближалося до мільйона чоловік. Велика частина історико-культурної спадщини, яка дійшла до наших днів, була створена в той час, відомий як епоха Об'єднаного Сілла.
Процвітання міста тривало в історичному масштабі відносно недовго. В кінці IX століття Сілла переживало занепад, що призвело в результаті до його розпаду на три частини (епоха Пізніх королівств). У 927 році Кьонджу увійшло до складу Хупекче, одного з трьох Пізніх держав. Через деякий час, під час правління вана , Хупекче впало під натиском воєначальника , засновника династії Корьо. Столиця Кореї і королівський двір переїхали з Кьонджу у (сучасний Кесон).
Періоди Корьо і Чосон
Під час династії Корьо (935–1392) Кьонджу поступово втрачав своє значення, залишаючись, однак, провінційним центром. У 940 році під час правління вана Теджо Кьонджу отримав свою сучасну назву і став адміністративним центром в регіоні . Під управлінням Кьонджу знаходилася велика територія, що включала більшу частину східних і центральних регіонів Йоннаму.
У 987 році місту було присвоєно звання «Східної Столиці», втім трохи пізніше, в 1012 році воно було знято. В епоху Корьо в Кьонджу також розташовувався «Андон Тедохобу», орган, що завідував військовими справами більшої частини східної та центральної Кореї. У XIII столітті, після повстань, пов'язаних з рухом за реставрацію Сілла, цей орган зник. Тоді ж межі області, керованої з Кьонджу, значно звузилися. Під час династії Чосон (1392–1910) Кьонджу продовжив втрачати своє значення. Він перестав бути регіональним центром після того, як була побудована Велика йоннамська дорога, що з'єднала Сеул з портом Тонне (зараз це район Пусану) в обхід Кьонджу. У 1601 році столиця провінції перемістилася в Тегу, місто, розташоване біля цієї дороги.
Протягом всієї епохи Чосон історичні пам'ятники Кьонджу неодноразово грабували й руйнувалися. У XIII столітті монгольські завойовники зруйнували дев'ятиповерхову дерев'яну пагоду в храмі . Під час Японсько-корейської війни японські війська спалили дерев'яні споруди в храмі Пульгукса. Крім того, є свідчення участі у руйнуванні буддійських скульптур на горі неоконфуціанських радикалів
Нова історія
У XX столітті статус і межі Кьонджу змінювалися кілька разів. З 1895 по 1955 роки Кьонджу мав статус повіту, причому центр мав статус «мьон», який зазвичай присвоюється малонаселеним адміністративним одиницям. У 1931 році центр Кьонджу отримав статус «ип», який давався більш урбанізованим районам. Нарешті, в 1955 році Кьонджу-ип отримав статус «сі» (місто), а інша частина повіту Кьонджу стала повітом Вольсон, який був об'єднаний з містом в 1995 році. З тих пір межі міста не змінювалися.
У XX столітті Кьонджу залишався відносно невеликим містом, не справляючи великого впливу на політичне чи економічне життя країни. Однак з початку XX століття тут розпочалися археологічні розкопки, переважно в численних похованнях знаті епохи Сілла. У 1915 році був закладений музей, попередник сучасного Національного музею Кьонджу. Розкопки того періоду проводилися переважно японськими археологами і нерідко поєднувалися з мародерством і грабунками. Опубліковано лише кілька звітів про розкопки.
У пізні роки японського колоніального правління Кьонджу став транспортним вузлом — тут був побудований залізничний вокзал. Гілка була закінчена в 1935 році, причому прокладена вона була прямо через історичні зони центрального Кьонджу. Гілка була завершена в 1942 році, після чого Кьонджу був з'єднаний прямою дорогою з Кьонсоном (сучасний Сеул). Будівництво доріг заклало базу для майбутнього промислового розвитку Кьонджу. Приблизно в той же час почався розвиток міста як туристичного центру.
Після звільнення Кореї в 1945 році в країні почалася розруха. У Кьонджу був організований табір для репатріантів (сучасний район Тончхон-дон). В горах навколо міста діяли численні розбійницькі загони.
У 1950 році почалася Корейська війна. Кьонджу практично не постраждав під час війни, залишаючись під контролем південної коаліції. Лише в кінці 1950 року лінія фронту проходила по північних районах міста (лінія ).
У 1970-х роках Південна Корея переживала бурхливий економічний підйом. У регіоні було створено кілька великих промислових центрів, у тому числі і в Кьонджоні. У 1971 році була закінчена автомагістраль Кьонбу, що з'єднала Сеул і Пусан, і проходила через Кьонджу, в 1973 році в сусідніх містах Пхохані і Ульсані було відкрито відповідно металургійне і хімічне виробництва. Ці події підштовхнули розвиток промисловості в Кьонджу.
Протягом усього XX століття громадяни міста не мали можливості вибирати міську владу — мер міста призначався центральним урядом, як при династії Чосон, так і в колоніальний період, а також у післявоєнний час. Ця ситуація змінилася в 1995 році, після реформи місцевого самоврядування. Зараз посада мера виборна.
Населення
Останнім часом населення Кьонджу підпорядковувалося тим же демографічним тенденціям, що і населення Південної Кореї в цілому. В основному це старіння населення і зменшення середнього розміру сім'ї. Приміром, на початку XXI століття середній розмір сім'ї в Кьонджу становив 2,8 осіб. Зважаючи на зменшення цього показника, зараз у місті більше домогосподарств (100 514), ніж у 1999 році, навіть попри те, що кількість населення зменшилася.
Як і в більшості невеликих південнокорейських міст, населення Кьонджу скорочується. Приміром, у період з 1999 по 2003 роки місто втратило 9,5 тис. чоловік. Основна причина цього криється в тому, що велика кількість жителів виїжджає з міста в пошуках роботи. На початку XXI століття негативна міграція в місті становила близько 4 тис. осіб щорічно. Під час цього періоду кількість смертей перевищувала кількість народжень на 1000 осіб щорічно.
Кількість некорейських громадян в Кьонджу невелика, однак постійно зростає. У 2003 році в місті жило 1778 офіційно зареєстрованих іноземців, що в два рази більше, ніж у 1999 році. Це зростання забезпечувався в основному емігрантами з країн Південно-Східної Азії, таких як Філіппіни, Китай, Тайвань, Індонезія та В'єтнам. Кількість іноземців з Японії, США і Канади за період з 1999 по 2003 роки значно знизилася.
Органи влади
Цей розділ статті ще . |
Адміністративний поділ
Цей розділ статті ще . |
Економіка
Цей розділ статті ще . |
Транспорт
Цей розділ статті ще . |
Туризм
Цей розділ статті ще . |
Освіта
Цей розділ статті ще . |
Культура
Цей розділ статті ще . |
Спорт
Цей розділ статті ще . |
Міжнародні відносини
Цей розділ статті ще . |
Міста-побратими
Цей розділ статті ще . |
Дружні міста
Цей розділ статті ще . |
Примітки
- Символи Кьонджу [ 17 вересня 2008 у Wayback Machine.](англ.)
- . Gyeongju City website. Архів оригіналу за 13 червня 2011. Процитовано 29 травня 2011.
- . Gyeongju City website. Архів оригіналу за 15 грудня 2014. Процитовано 29 травня 2011.
- Kang (2002), ст. 6.
- Lee, Ki-baek (Tr. by E.W. Wagner & E.J. Schulz) (1984). A new history of Korea (rev. ed.). Seoul: Ilchogak. .
- Університет Кукмін, факультет історії Кореї (2004). 경주문화권 (Кьонджу Мунхвагвон). Сеул:역사공간. .
- 유래. Cheonbuk-myeon (Gyeongju City website).
{{}}
: Недійсний|deadurl=unknown-host
()[недоступне посилання з квітня 2019] - Cumings, Bruce (1997). Korea's place in the sun: A modern history. New York: Norton. .
- 1. Population Trend. Statistical yearbook of Gyeongju 2004.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|4=
(); Недійсний|deadurl=400
()[недоступне посилання з червня 2019](англ.) - 7. Internal Migration. Statistical yearbook of Gyeongju 2004.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|4=
(); Недійсний|deadurl=400
()[недоступне посилання з червня 2019](англ.) - 6. Vital Statistics. Statistical yearbook of Gyeongju 2004.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|4=
(); Недійсний|deadurl=400
()[недоступне посилання з червня 2019](англ.) - 8. Registered Foreigners by Major Nationality. Statistical yearbook of Gyeongju 2004.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|4=
(); Недійсний|deadurl=400
()[недоступне посилання з червня 2019](англ.)
Джерела
- Kang, Bong W. (2002). A study of success and failure in the water management of the Buk Chun in Kyongju, Korea. Paper delivered at the Eighteenth Congress of the International Commission on Irrigation and Drainage.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Gyeongju |
- (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kondzhu kor 경주 odin z osnovnih turistichnih centriv Pivdennoyi Koreyi Roztashovanij u pivdenno shidnij chastini provinciyi Konsan Pukto na berezi Yaponskogo morya Najblizhchi mista veliki promislovi centri Ulsan i Phohan Landshaft sformovanij shidnimi vidrogami girskogo hrebta Thebeksan Kondzhu 경주 Municipalne misto Korejska transliteraciya Hangil 경주시 Hancha 慶州市 Nova latinizaciya Gyeongju si Sistema Makk yuna Rajshauera Kyŏngju si Sistema Koncevicha KyondzhuLogoKoordinati 35 51 pn sh 129 13 sh d 35 850 pn sh 129 217 sh d 35 850 129 217KorayinaPivdenna KoreyaProvinciyaKonsan PuktoAdministrativnij podil 4 ipa 8 mon 13 tonPlosha Povna 1324 39 km Naselennya 2008 Usogo 269 343 Gustota 212 km Vebsajt gyeongju go krRoztashuvannya na mapi Konsan PuktoRoztashuvannya na mapi Konsan PuktoKondzhuRoztashuvannya na mapi Pivdennoyi Koreyi Kondzhu buv stoliceyu davnokorejskoyi derzhavi Silla i odnim z najprocvitayuchih mist Shidnoyi Aziyi Silla sho vinikla na pochatku I tis n e poshiryuvalasya na bilshu chastinu Korejskogo pivostrova v period z VII po IX stolittya Z tih pir v misti zalishilosya bezlich pam yatok istoriyi ta kulturi Pislya padinnya Silla misto postupovo vtratilo svoye znachennya Suchasnij Kondzhu ce tipove pivdennokorejske misto serednogo rozmiru Odnak velika kilkist viznachnih pam yatok yaki v tomu chisli vhodyat do spisku Svitovoyi spadshini YuNESKO roblyat Kondzhu razom z Seulom centrom turizmu Pivdennoyi Koreyi Simvoli mistaGerb Kondzhu Gerb Kondzhu yavlyaye soboyu koronu na tli sinogo neba Korona v danomu vipadku simvolizuye minule mista koli vin buv stoliceyu starodavnoyi derzhavi Silla Sinye nebo fonu uosoblyuye svitle majbutnye mista a shist zirok roztashovanih na nebi ce shist poselen z yakih virosla derzhava Silla Inshi simvoli mista vklyuchayut v sebe Kvitka forziciya Derevo sosna Pticya sorokaGeografiyaKondzhu roztashovanij v pivdenno shidnij chastini provinciyi Konsan Pukto Mezhuye z mistom pryamogo pidporyadkuvannya Ulsan na pivdni mistami Phohan na pivnochi na pivnichno zahodi i povitom na pivdenno zahodi Zi shodu omivayetsya Yaponskim morem Landshaft perevazhno holmistij odnak chastinu zahidnoyi chastini mista zajmayut vidrogi hrebta Thebeksan Najvisha tochka Kondzhu gora 1013 metriv nad rivnem morya v rajoni na kordoni z Chhondo Na shid vid hrebta Thebeksan roztashovani vidrogi gir i Richkova sistema Kondzhu sformovana cimi gorami Gori formuyut richkovu sistemu zahidnoyi chastini mista bilshu chastinu yakoyi stanovit basejn richki sho bere pochatok na teritoriyi Ulsanu i vpadaye v more bilya Phohanskoyi buhti Golovni pritoki Honsangana neveliki richki i Pivnichnij strumok i Pivdennij strumok vidpovidno sho vpadayut u vodoshovishe Kondzhu U pivdenno zahidnij chastini mista protikaye pritoka Naktonganu richka a v pivdennij richka sho vpadaye v more nedaleko vid Ulsanu Beregova liniya Kondzhu protyagnuta na 33 kilometri mizh Phohanom na pivnochi i Ulsanom na pivdni Liniya berega porizana nesilno golovnim chinnikom sho formuye yiyi ye girla richok Najbilsha buhta mista znahoditsya v pivdenno shidnij jogo chastini poruch z Ulsanom Tut roztashovana baza u chiyi funkciyi vhodit pidtrimka poryadku na prileglij akvatoriyi Zavdyaki roztashuvannyu na berezi morya klimat Kondzhu trohi bilsh m yakij i vologij nizh u centralnih chastinah krayini Lito teple i vologe zima proholodna i vidnosno suha Lipen i serpen sezon doshiv Yak i na reshti chastini Korejskogo pivostrova neridki osinni tajfuni Serednorichna kilkist opadiv 1091 milimetriv serednorichna temperatura 12 2 C Istorichnij centr mista roztashovanij u nizovini na berezi Honsanganu U davninu v rezultati tajfuniv tut buli neridkimi poveni U serednomu hroniki povidomlyayut pro poveni kozhni 27 9 rokiv Zaraz pislya vvedennya v diyu suchasnih sistem kontrolyu povenej poveni v Kondzhu velika ridkist IstoriyaSilla Malyunok Nebesnogo Konya malyunok VI st znajdenij na teritoriyi Kondzhu Rannya istoriya Kondzhu tisno pov yazana z rozkvitom davnokorejski derzhavi Silla stoliceyu yakogo bulo misto Vpershe Kondzhu zgaduyetsya u ne korejskih zapisah sho nalezhat do epohi Samhan na pochatku nashoyi eri Ce kitajski hroniki u yakih Kondzhu zgaduyetsya pid imenem Saroguk yak misto odnogo z dvanadcyati pleminnih soyuziv sho skladali protoderzhavne ob yednannya vidome sogodni yak Chinhan Saroguk piznishe rozvinuvsya v derzhavu Silla Korejski hroniki yaki yak vvazhayetsya zasnovani na pridvornih zapisah epohi Silla stverdzhuyut sho Kondzhu buv zasnovanij v 57 roci do n e pershim monarhom Silla vanom Pakom Hokkose shlyahom ob yednannya shesti nevelikih poselen V epohu Silla misto malo nazvu Sorabol Kerim i Kimson Pislya ob yednannya Korejskogo pivostrova pid vladoyu Silla v seredini VII stolittya Kondzhu stav centrom politichnogo i kulturnogo zhittya vsiyeyi Koreyi U misti roztashovuvalasya rezidenciya vaniv Silla i pridvornoyi znati U toj chas Kondzhu perezhivav svij rozkvit pro nogo znali navit u Yegipti Zgidno z hronikami Samguk Yusa v misti v toj chas znahodilosya 119 tisyach dvoriv sho dozvolyaye pripustiti sho naselennya nablizhalosya do miljona cholovik Velika chastina istoriko kulturnoyi spadshini yaka dijshla do nashih dniv bula stvorena v toj chas vidomij yak epoha Ob yednanogo Silla Procvitannya mista trivalo v istorichnomu masshtabi vidnosno nedovgo V kinci IX stolittya Silla perezhivalo zanepad sho prizvelo v rezultati do jogo rozpadu na tri chastini epoha Piznih korolivstv U 927 roci Kondzhu uvijshlo do skladu Hupekche odnogo z troh Piznih derzhav Cherez deyakij chas pid chas pravlinnya vana Hupekche vpalo pid natiskom voyenachalnika zasnovnika dinastiyi Koro Stolicya Koreyi i korolivskij dvir pereyihali z Kondzhu u suchasnij Keson Periodi Koro i Choson Pid chas dinastiyi Koro 935 1392 Kondzhu postupovo vtrachav svoye znachennya zalishayuchis odnak provincijnim centrom U 940 roci pid chas pravlinnya vana Tedzho Kondzhu otrimav svoyu suchasnu nazvu i stav administrativnim centrom v regioni Pid upravlinnyam Kondzhu znahodilasya velika teritoriya sho vklyuchala bilshu chastinu shidnih i centralnih regioniv Jonnamu U 987 roci mistu bulo prisvoyeno zvannya Shidnoyi Stolici vtim trohi piznishe v 1012 roci vono bulo znyato V epohu Koro v Kondzhu takozh roztashovuvavsya Andon Tedohobu organ sho zaviduvav vijskovimi spravami bilshoyi chastini shidnoyi ta centralnoyi Koreyi U XIII stolitti pislya povstan pov yazanih z ruhom za restavraciyu Silla cej organ znik Todi zh mezhi oblasti kerovanoyi z Kondzhu znachno zvuzilisya Pid chas dinastiyi Choson 1392 1910 Kondzhu prodovzhiv vtrachati svoye znachennya Vin perestav buti regionalnim centrom pislya togo yak bula pobudovana Velika jonnamska doroga sho z yednala Seul z portom Tonne zaraz ce rajon Pusanu v obhid Kondzhu U 1601 roci stolicya provinciyi peremistilasya v Tegu misto roztashovane bilya ciyeyi dorogi Protyagom vsiyeyi epohi Choson istorichni pam yatniki Kondzhu neodnorazovo grabuvali j rujnuvalisya U XIII stolitti mongolski zavojovniki zrujnuvali dev yatipoverhovu derev yanu pagodu v hrami Pid chas Yaponsko korejskoyi vijni yaponski vijska spalili derev yani sporudi v hrami Pulguksa Krim togo ye svidchennya uchasti u rujnuvanni buddijskih skulptur na gori neokonfucianskih radikaliv Nova istoriya U XX stolitti status i mezhi Kondzhu zminyuvalisya kilka raziv Z 1895 po 1955 roki Kondzhu mav status povitu prichomu centr mav status mon yakij zazvichaj prisvoyuyetsya malonaselenim administrativnim odinicyam U 1931 roci centr Kondzhu otrimav status ip yakij davavsya bilsh urbanizovanim rajonam Nareshti v 1955 roci Kondzhu ip otrimav status si misto a insha chastina povitu Kondzhu stala povitom Volson yakij buv ob yednanij z mistom v 1995 roci Z tih pir mezhi mista ne zminyuvalisya U XX stolitti Kondzhu zalishavsya vidnosno nevelikim mistom ne spravlyayuchi velikogo vplivu na politichne chi ekonomichne zhittya krayini Odnak z pochatku XX stolittya tut rozpochalisya arheologichni rozkopki perevazhno v chislennih pohovannyah znati epohi Silla U 1915 roci buv zakladenij muzej poperednik suchasnogo Nacionalnogo muzeyu Kondzhu Rozkopki togo periodu provodilisya perevazhno yaponskimi arheologami i neridko poyednuvalisya z maroderstvom i grabunkami Opublikovano lishe kilka zvitiv pro rozkopki U pizni roki yaponskogo kolonialnogo pravlinnya Kondzhu stav transportnim vuzlom tut buv pobudovanij zaliznichnij vokzal Gilka bula zakinchena v 1935 roci prichomu prokladena vona bula pryamo cherez istorichni zoni centralnogo Kondzhu Gilka bula zavershena v 1942 roci pislya chogo Kondzhu buv z yednanij pryamoyu dorogoyu z Konsonom suchasnij Seul Budivnictvo dorig zaklalo bazu dlya majbutnogo promislovogo rozvitku Kondzhu Priblizno v toj zhe chas pochavsya rozvitok mista yak turistichnogo centru Pislya zvilnennya Koreyi v 1945 roci v krayini pochalasya rozruha U Kondzhu buv organizovanij tabir dlya repatriantiv suchasnij rajon Tonchhon don V gorah navkolo mista diyali chislenni rozbijnicki zagoni U 1950 roci pochalasya Korejska vijna Kondzhu praktichno ne postrazhdav pid chas vijni zalishayuchis pid kontrolem pivdennoyi koaliciyi Lishe v kinci 1950 roku liniya frontu prohodila po pivnichnih rajonah mista liniya U 1970 h rokah Pivdenna Koreya perezhivala burhlivij ekonomichnij pidjom U regioni bulo stvoreno kilka velikih promislovih centriv u tomu chisli i v Kondzhoni U 1971 roci bula zakinchena avtomagistral Konbu sho z yednala Seul i Pusan i prohodila cherez Kondzhu v 1973 roci v susidnih mistah Phohani i Ulsani bulo vidkrito vidpovidno metalurgijne i himichne virobnictva Ci podiyi pidshtovhnuli rozvitok promislovosti v Kondzhu Protyagom usogo XX stolittya gromadyani mista ne mali mozhlivosti vibirati misku vladu mer mista priznachavsya centralnim uryadom yak pri dinastiyi Choson tak i v kolonialnij period a takozh u pislyavoyennij chas Cya situaciya zminilasya v 1995 roci pislya reformi miscevogo samovryaduvannya Zaraz posada mera viborna NaselennyaOstannim chasom naselennya Kondzhu pidporyadkovuvalosya tim zhe demografichnim tendenciyam sho i naselennya Pivdennoyi Koreyi v cilomu V osnovnomu ce starinnya naselennya i zmenshennya serednogo rozmiru sim yi Primirom na pochatku XXI stolittya serednij rozmir sim yi v Kondzhu stanoviv 2 8 osib Zvazhayuchi na zmenshennya cogo pokaznika zaraz u misti bilshe domogospodarstv 100 514 nizh u 1999 roci navit popri te sho kilkist naselennya zmenshilasya Yak i v bilshosti nevelikih pivdennokorejskih mist naselennya Kondzhu skorochuyetsya Primirom u period z 1999 po 2003 roki misto vtratilo 9 5 tis cholovik Osnovna prichina cogo kriyetsya v tomu sho velika kilkist zhiteliv viyizhdzhaye z mista v poshukah roboti Na pochatku XXI stolittya negativna migraciya v misti stanovila blizko 4 tis osib shorichno Pid chas cogo periodu kilkist smertej perevishuvala kilkist narodzhen na 1000 osib shorichno Kilkist nekorejskih gromadyan v Kondzhu nevelika odnak postijno zrostaye U 2003 roci v misti zhilo 1778 oficijno zareyestrovanih inozemciv sho v dva razi bilshe nizh u 1999 roci Ce zrostannya zabezpechuvavsya v osnovnomu emigrantami z krayin Pivdenno Shidnoyi Aziyi takih yak Filippini Kitaj Tajvan Indoneziya ta V yetnam Kilkist inozemciv z Yaponiyi SShA i Kanadi za period z 1999 po 2003 roki znachno znizilasya Organi vladiCej rozdil statti she ne napisano Vi mozhete dopomogti proyektu napisavshi jogo Administrativnij podilCej rozdil statti she ne napisano Vi mozhete dopomogti proyektu napisavshi jogo EkonomikaCej rozdil statti she ne napisano Vi mozhete dopomogti proyektu napisavshi jogo Transport Cej rozdil statti she ne napisano Vi mozhete dopomogti proyektu napisavshi jogo TurizmCej rozdil statti she ne napisano Vi mozhete dopomogti proyektu napisavshi jogo OsvitaCej rozdil statti she ne napisano Vi mozhete dopomogti proyektu napisavshi jogo KulturaCej rozdil statti she ne napisano Vi mozhete dopomogti proyektu napisavshi jogo SportCej rozdil statti she ne napisano Vi mozhete dopomogti proyektu napisavshi jogo Mizhnarodni vidnosiniCej rozdil statti she ne napisano Vi mozhete dopomogti proyektu napisavshi jogo Mista pobratimi Cej rozdil statti she ne napisano Vi mozhete dopomogti proyektu napisavshi jogo Druzhni mista Cej rozdil statti she ne napisano Vi mozhete dopomogti proyektu napisavshi jogo PrimitkiSimvoli Kondzhu 17 veresnya 2008 u Wayback Machine angl Gyeongju City website Arhiv originalu za 13 chervnya 2011 Procitovano 29 travnya 2011 Gyeongju City website Arhiv originalu za 15 grudnya 2014 Procitovano 29 travnya 2011 Kang 2002 st 6 Lee Ki baek Tr by E W Wagner amp E J Schulz 1984 A new history of Korea rev ed Seoul Ilchogak ISBN 89 337 0204 0 Universitet Kukmin fakultet istoriyi Koreyi 2004 경주문화권 Kondzhu Munhvagvon Seul 역사공간 ISBN 89 90848 02 4 유래 Cheonbuk myeon Gyeongju City website a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Nedijsnij deadurl unknown host dovidka nedostupne posilannya z kvitnya 2019 Cumings Bruce 1997 Korea s place in the sun A modern history New York Norton ISBN 0 393 31681 5 1 Population Trend Statistical yearbook of Gyeongju 2004 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 4 dovidka Nedijsnij deadurl 400 dovidka nedostupne posilannya z chervnya 2019 angl 7 Internal Migration Statistical yearbook of Gyeongju 2004 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 4 dovidka Nedijsnij deadurl 400 dovidka nedostupne posilannya z chervnya 2019 angl 6 Vital Statistics Statistical yearbook of Gyeongju 2004 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 4 dovidka Nedijsnij deadurl 400 dovidka nedostupne posilannya z chervnya 2019 angl 8 Registered Foreigners by Major Nationality Statistical yearbook of Gyeongju 2004 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 4 dovidka Nedijsnij deadurl 400 dovidka nedostupne posilannya z chervnya 2019 angl DzherelaKang Bong W 2002 A study of success and failure in the water management of the Buk Chun in Kyongju Korea Paper delivered at the Eighteenth Congress of the International Commission on Irrigation and Drainage PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Gyeongju angl