Сухопутні війська Румунії (рум. Forțele Terestre Române), також Румунська армія — наземний компонент, найбільший за чисельністю вид збройних сил Збройних сил Румунії, призначений для ведення активних бойових дій на сухопутних театрах воєнних дій. Один із трьох видів Збройних сил Румунії, разом з військово-морськими та повітряними силами.
Сухопутні війська Румунії | |
---|---|
Forțele Terestre Române | |
![]() Емблема армії Румунії | |
На службі | 1859 — по т.ч. |
Країна | |
Вид | ![]() |
Тип | сухопутні війська |
Роль | наземний компонент для ведення бойових дій переважно на суходолі |
Чисельність | 119 000 (39 000 регулярні війська та 80 000 парамілітарні сили) |
Штаб | Бухарест |
Гасло | Statul Major al Forțelor Terestre |
Річниці | 23 квітня |
Війни/битви | Війна за незалежність Румунії Друга Балканська війна Перша світова війна Румунська інтервенція в Угорщину Друга світова війна * Приєднання Бессарабії та Північної Буковини до СРСР Війна в Афганістані |
Вебсайт | en.forter.ro forter.ro |
Командування | |
Визначні командувачі | Константин Презан, Александру Авереску, Іон Антонеску |
Знаки розрізнення | |
Бойовий Прапор Сухопутних військ Румунії | ![]() |
Прапор Сухопутних військ Румунії (варіант) | ![]() |
Розпізнавальний знак авіації СВ | ![]() |
| |
![]() |
Датою заснування румунської армії вважається 24 листопада 1859 року, відразу після об'єднання Волощини та Молдови. Першим командувачем став домнітор Александру Йоан Куза, князь Об'єднаного князівства Молдови і Валахії (до 1862 року), перший монарх об'єднаної Румунії.
Сухопутні війська Румунії брали участь у Другій Балканській війні, в Першій світовій війні разом із силами Російської імперії протистояла Центральним державам і, незважаючи на початкові невдачі, виграла вирішальні битви під Мерешті та Мерешешті. Протягом більшої частини Другої світової війни (до 23 серпня 1944 року) румунські війська підтримували країни Осі, воюючи проти СРСР на Східному фронті. З серпня 1944 року і до кінця війни Румунія воювала проти Німеччини під контролем Радянського Союзу. Коли комуністи захопили владу після Другої світової війни, армія зазнала реорганізації та радянізації.
Після Румунської революції через брак коштів багато підрозділів було розформовано, а велика частина техніки списана та утилізована. Однак з кінця 1990-х років відбувся ряд позитивних змін, і рівень бойової готовності румунської армії значно зріс; з 1996 року зріс більш ніж у чотири рази — з 636 млн дол. до 2,8 млрд дол. у 2007 році.
Сухопутні війська Румунії є основним компонентом збройних сил Румунії. В останні роки румунська армія зазнала повної професіоналізації, ліквідації загальної військової повинності та капітального оновлення оснащення, озброєння й військової техніки Сухопутних військ.
Призначення
- Сухопутні війська Румунії являють собою найважливіший компонент збройних сил Румунії, і призначені для здійснення різних військових дій, що мають наземний або аеромобільний характер, в будь-якій зоні чи напрямку.
- Сухопутні війська повинні самостійно або у взаємодії з іншими видами збройних сил Румунії організовувати та проводити операції оборонного або наступального характеру для відбиття вторгнення противника та його розгрому, будучи частиною національних або багатонаціональних військових формувань.
- Частина формувань румунської армії, що входять до поточного складу оперативної структури Сухопутних військ, повинна мати можливість проводити воєнні дії за межами національної території разом із міжнародними військовими силами.
Історія
Заснування румунської армії
Перша спроба створити незалежну румунську армію була здійснена під час Волоської революції 1848 року . Штаб армії базувався в Раурені (нині частина Римніку-Вилча). Однак Магеру наказав своїм військам розпуститись, коли османські сили прорвалися до Бухареста, щоб придушити революцію.
Сучасні Румунські сухопутні війська були сформовані в 1859 році, одразу після об'єднання Валахії з Молдавією, і ними керував домнітор Александру Йоан Куза, князь Об'єднаного князівства Молдови і Валахії до його зречення у 1866 році. У 1877 році, за часів Російсько-турецької війни, на прохання Великого князя Росії Миколи Миколайовича, румунська армія об'єдналася з російськими військами, і на чолі з королем Каролем I брала участь у війні за незалежність Румунії. Вони брали участь в облозі Плевни та кількох інших битвах той війни. Румуни перемогли у війні, але зазнали близько 27 000 жертв. До Першої світової війни румунська армія фактично не брала активної участі у жодних серйозних воєнних діях.
Румунська армія вступила у Другу Балканську війну проти Болгарії, що дозволило Румунії анексувати Південну Добруджу (також відому як Кадрилатер). Хоча було мобілізовано близько 330 000 військовослужбовців, румуни зустріли невеликий опір у Болгарії, отже, це збройне зіткнення не вважається серйозним конфліктом у . Це було пов'язано з історичними претензіями на землю, і ця територія більше не належить Румунії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxtTDFSeWIzQmhjeTF5ZFcxaGJtRnpMVzlqZFhCaGJpMWlkV1JoY0dWemRDMHhPVEU1TFMxdmRYUnNZWGR6WkdsaGNua3dNblJ2Y20xMWIyWjBMbkJ1Wnk4eU1EQndlQzFVY205d1lYTXRjblZ0WVc1aGN5MXZZM1Z3WVc0dFluVmtZWEJsYzNRdE1Ua3hPUzB0YjNWMGJHRjNjMlJwWVhKNU1ESjBiM0p0ZFc5bWRDNXdibWM9LnBuZw==.png)
Румунія в Першій світовій війні
27 серпня 1916 року Румунське королівство, після довгих вагань та в пряме порушення таємної угоди з Троїстим союзом, оголосило війну колишнім партнерам по договору й відразу розпочало наступ на Трансильванію. Попри незначному первинному успіху, коли румунські армії (1-ша, 2-га та Північна) разом з російськими військами увійшли до Трансильванії (тоді частина Австро-Угорської імперії), але на одинадцятий день наступ зупинився. Незабаром румунська армія зазнала нищівної поразки від спільних дій німецької, австро-угорської, османської та болгарської армій.
У вересні 1916 року формування 1-ї австро-угорської армії генерал-оберста А. фон Штрауссенбурга, посилені 8 німецькими дивізіями та Альпійським корпусом під загальним командуванням генерала від інфантерії Еріха фон Фалькенгайна, зупинили подальше просування румунських військ, завдали серйозного удару біля міста Хацег, а згодом під потужними ударами австро-німецьких армій румунська армія була розгромлена та відступила назад до Карпат. 18 вересня 1916 року.
Надалі австро-угорські та османські війська вторглися на південь Румунії, змусивши країну вести війну на два фронти. До кінця 1916 року Центральні держави заглибились у Румунію і завоювали південну частину країни (Валахію, ). Румунські війська на чолі з маршалом Константином Презаном відступили до північно-східної частини Румунії (Молдавію). За лічені місяці дві третини Румунії були окуповані противником. Улітку 1917 року Презан за сприяння майбутнього маршала генерала Іона Антонеску успішно захистив решту незайнятих територій від німецьких та австро-угорських військ на чолі з генерал-фельдмаршалом Августом фон Макензеном. Генерал Александру Авереску очолив 2-гу румунську армію, яка 22 липня — 1 серпня 1917 року здобула перемогу у битві під Мерешті, а з 6 серпня до 8 вересня 1917 року перемогла у битві під Мерешешті.
Однак, згодом у результаті російської революції країна опинилася на краю катастрофи й на фоні подій у Російської імперії 1917 року, вимушено пішла на підписання кабального Бухарестського миру з Центральними державами.
Пізніше, після успішного наступу Антанти на Салонікському фронті, який вивів Болгарію з війни, Румунія знову вступила у війну 10 листопада 1918 року, за день до її закінчення на Заході, й вийшла переможницею у Першій світовій війні.
Інтербелум
У грудні 1918 року після завершення Першої світової війни Національні збори румунів Трансільванії та Угорщини проголосили . Пізніше, у квітні 1919 року, новостворена Угорська Радянська Республіка пообіцяла повернути окуповані території силою, а угорські війська напали на румунські формування в Трансільванії. У серпні 1919 року румунська армія розгромила угорців і окупувала Будапешт.
У червні-липні 1940 року Червона армія провела військову операцію з метою примусової передачі Румунією Бессарабії та Північної Буковини до складу СРСР. Радянською стороною ця операція планувалася як повномасштабне військове вторгнення до Румунії, але, за кілька годин до початку операції, король Румунії Кароль II прийняв ультиматум радянської сторони й погодився передати Бессарабію та Північну Буковину Радянському Союзу. Румунська армія фактично не чинила опір і відступила за річку Прут.
Румунія в Другій світовій війні
15 вересня 1940 року у Румунії було сформовано новий фашистський уряд, в якому переважали члени «Залізної Гвардії» і лідером якого став генерал (пізніше маршал) Іон Антонеску. Нове фашистське керівництво крайньо-правої фашистської організації «Залізна Гвардія» проголосило Румунське королівство та зовнішньополітичний курс країни повернувся на укріплення союзу з Третім Рейхом і Королівством Італія. 23 листопада 1940 року фашистська Румунія підписала Троїстий пакт з державами Осі.
У липні 1941 року румунські війська взяли участь в операції «Барбаросса». 22 червня 1941 року з 3-ї, 4-ї армій, 2-го армійського корпусу та 11-ї піхотної дивізії були сформовані Експедиційні сили, так звана група армій «Антонеску». 2 липня румунська армія разом із військами вермахту вторглися до Радянського Союзу в Бессарабії та на півдні України. Перший наступ групи армій спільно з 11-ю німецькою армією, операція «Мюнхен», дозволив Румунії повернути територію безпосередньо на схід від Дністра, окуповану за рік до того Радами. Перші великі битви румунські війська побачили під Одесою та Севастополем, а в 1942 році під час операції «Блау» разом з іншими силами Осі румуни просунулися глибше на територію СРСР.
У листопаді 1942 року під час контрнаступу Червоної армії під Сталінградом сталася найстрашніша поразка румунських експедиційних сил на Східному фронті. Розкинуті на значних відстанях сили 3-ї армії (на північ від Сталінграда) та 4-ї армії (дислоковані на південь від Сталінграда) підпали під потужний удар значно переважаючих радянських ударних угруповань, тому румунські формування за декілька днів зазнали сукупних втрат понад 158 000 людей.
З 1944 року, у ході наступу радянських армій політична ситуація в Румунії ставала все напруженіше. Протягом квітня-травня 1944 року румунські війська на чолі з генералом Міхаєм Раковіце разом з елементами німецької 8-ї армії вели напружені бої за захист Північної Румунії під час першого радянського наступу на Ясси та Кишинів і брали участь у битвах за Тиргу-Фрумос. Наприкінці серпня 1944 року Червона армія завдала нищівної поразки німецько-румунським військам та вступила на територію Румунії. 23 серпня 1944 року у Королівстві стався переворот під проводом румунського короля Міхая I, результатом якого стало повалення уряду маршала Антонеску та створення прорадянського уряду.
Незабаром Румунія оголосила війну нацистській Німеччині, і 1-ша та 4-та румунські армії на стороні радянських військ розпочали воєнні дії проти свого колишнього союзника — вермахту. Вигнавши з Румунії останню частину німецьких військ, румунські армії продовжили наступ у країнах Східної Європи та брали участь в облозі Будапешта та Празькому наступі в травні 1945 року.
Холодна війна
Після завершення війни в Європі в ході радянської окупації Румунії під наглядом Червоної Армії пройшла повна реорганізація сухопутних військ Румунії. Спочатку з лав армії були вигнані усі про-німецькі налаштовані елементи. Ще в 1944—1945 роках із румунських добровольців було сформовано дві дивізії — колишні військовополонені, які навчалися та виховувалися в Радянському Союзі під час війни, а також багато комуністичних активістів. Однією була 1-ша румунська добровольча піхотна дивізія імені Т. Владимиреску під командуванням полковника Ніколае Камбря, та другою — 2-га румунська добровольча піхотна дивізія «Хорія, Клошка та Кришана» під командуванням генерала Міхая Ласкера (який згодом з 1946 по 1947 рік був ). Ці два формування стали ядром нових сухопутних військ Румунії під контролем СРСР. Під час повоєнної реорганізації Сухопутних військ проведені кардинальні зміни у кавалерії, але цей рід військ зник у листопаді 1954 року після розформування останнього кавалерійського з'єднання — 59-ї кавалерійської дивізії в Ораді.
Після того, як Румунська робоча партія захопила політичну владу, розпочалася радянізація армії під наглядом . 30 % офіцерів та унтер-офіцерів (переважно досвідчені солдати та потенційне джерело опозиції) були звільнені з військової служби за свої політичні погляди та походження. На початку холодної війни відбувалося копіювання радянської моделі військово-політичної організації та зміна військової доктрини ведення бойових дій, у контексті інтеграції Румунії в стратегічну систему Радянського Союзу.
На початку 1950-х років румунська армія нараховувала 12 стрілецьких, одну механізовану та одну танкову дивізії у своєму складі. У період з 1960 по 1964 роки стрілецькі та механізовані дивізії були перетворені на механізовані (мотострілецькі) дивізії, і почалося зменшення чисельності: до 1968 року у лавах Сухопутних військ залишилося шість механізованих і однієї бронетанкова дивізії. З 1970 по 1976 роки були сформовані ще дві мотострілецькі дивізії та одна бронетанкова дивізія. Отже до кінця Холодної війни нараховувала вісім мотострілецьких та дві бронетанкові дивізій. На випадок війни за рахунок мобілізаційних резервів формувалося щонайменше чотири мотострілецькі та одна танкова дивізія.
З 1947 по 1960 рік Румунія поділялася на три великі військові округи: Клуж-Напока, Бакеу та Бухарест на заході, сході та півдні відповідно. У воєнний час війська в кожному військовому окрузі перетворилися на армійський корпус зі штабами в Клуж-Напоці, Яссах та Бухаресті відповідно. У 1960 році військові округи були переформовані в три загальновійськові армії, 5 квітня 1980 році розгорнута ще одна — четверта армія.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUyTDFKdmJXRnVhV0Z1WHpsUU1UUTRYMHR2Ym10MWNuTXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVkp2YldGdWFXRnVYemxRTVRRNFgwdHZibXQxY25NdWFuQm4uanBn.jpg)
Наприкінці Холодної війни сухопутні війська Румунії налічували 140 000 особового складу, з них — дві третини військовозобов'язаних. У 1989 році існувало чотири армії: 1-ша армія в Бухаресті, 2-га армія — в Бузеу, 3-тя армія — в Крайові та 4-та армія — в Напоці. На 1989 рік Сухопутні війська складалися з восьми механізованих (піхотних) дивізій (1-ша — Бухарест, 2-га — Крайова, 9-та — Констанца, 10-та — Ясси, 11-та — Орадя, 18-та — Тімішоара, 67-ма — Бреїла і 81-ша — Деж), дві бронетанкові дивізії (57-ма танкова дивізія в Бухаресті і 6-та танкова дивізія в Тиргу-Муреш), одна бронетанкова бригада, чотири гірсько-піхотні бригади та чотири парашутно-десантні полки. Згідно з 165-річною «Історією сучасної румунської артилерії», в 1989 році 1-ша армія складалася з 1-ї механізованої, 57-ї танкової дивізій та 2-ї гірської бригади; 2-га армія — з 9-ї, 10-ї та 67-ї механізованих дивізій та 32-ї бригади тактичних ракет; 3-тя армія — з 2-ї і 18-ї механізованих дивізій, 7-ї танкової бригади та 4-ї гірської бригади; та 4-та армія — з 11-ї, 81-ї механізованих дивізій, 6-ї танкової дивізії, 1-ї та 5-ї гірських бригад і 37-ї бригади тактичних ракет.
Механізовані дивізії були організовані за радянськими зразками і складалися з трьох механізованих піхотних полків, одного танкового полку, маючи у своєму складі 10 700 солдатів і офіцерів, 130 основних бойових танків, 216 колісних бронетранспортерів, 30 колісних бойових розвідувальних машин, 18 легких САУ СУ-76, 54 120-мм міномети M-38/43, що буксируються (або 120-мм міномети Md.1982 румунського виробництва), 36 буксируваних 122-мм гаубиць M1938 (M-30) та 12 122-мм реактивних систем залпового вогню АПР-40 (румунського виробництва; які згодом, після масштабної модернізації, стануть ракетною системою LAROM). У порівнянні з аналогічними радянськими, угорськими чи болгарськими дивізіями, румунські були слабше оснащені як за кількістю, так і за якістю важкої зброї. Бронетанкові дивізії складалися з 3 танкових полків та одного мотострілецького полку плюс підрозділи підтримки й забезпечення. Артилерійські, протитанкові полки та полки ППО дивізій забезпечували вогневу підтримку, яка дозволяла маневрувати мотострілецьким і танковим полкам. Кожне з чотирьох армійських командувань мало також зенітну артилерійську бригаду та зенітно-ракетний полк. Три з чотирьох зенітно-ракетних полків були оснащені системами 2К12 «Куб», а четвертий полк — системами 9К33 «Оса». Наприкінці 1980-х артилерійські полки механізованих та танкових дивізій включали два артилерійські дивізіони та один дивізіон РСЗВ.
На озброєнні румунської армії перебували наступні зразки бойової техніки та озброєння. 2825 танків, зокрема 1059 застарілих танків Т-34-85, 785 радянських та чехословацьких танків T-55/-55A/-55AM, 415 румунських , 535 румунських TR-85-800 та 31 радянський танк Т-72 «Урал-1». 9-та і 11-та механізовані дивізії озброювалися румунськими танками TR-77-580, 2-га механізована дивізія і 57-ма танкова дивізія — танками TR-85-800, 10-та і 81-ша механізовані та 6-та танкова дивізії — радянськими та чехословацькими танками T-55/-55A/-55AM, тоді як три механізовані дивізії (1-ша, 18-та і 67-ма) були оснащені змішаним обладнанням, включаючи ряд застарілих радянських танків Т-34-85, у своїх механізованих полках. 1-ша механізована дивізія «Тудор Владимиреску» експлуатувала чотири типи танків: від сучасних радянських Т-72 «Урал-1», низці румунських і радянських танків Т-55А до застарілих Т-34-85.
Основу протитанкової оборони Сухопутних військ Румунії становили п'ять протитанкових (ракетно-артилерійських) полків (кожен з 36 румунськими 100-мм протитанковими гарматами та 12 самохідними протитанковими ракетними комплексами на базі 4x4 броньованої розвідувально-дозорної машини БРДМ-2) (з протитанковими керованими ракетами 9М14 «Малютка») і (з ПТКР 9М113 «Конкурс»). Полки, що підпорядковувалися командуванню армій, дислокувалися в районах, з найбільш небезпечними танкозагрозливими напрямками ймовірного наступу вірогідного противника. Крім цього, було також дев'ять протитанкових артилерійських дивізіонів, в основному підпорядкованих механізованим дивізіям, оснащених 100-мм протитанковими гарматами М1977 румунського виробництва, але більшість із старими радянськими 85-мм протитанковими гарматами Д-48.
Ракетні війська румунської армії були представлені ракетними дивізіонами ракет класу «земля-земля», що складалися з чотирьох батарей, кожна з яких була оснащена однією ракетною установкою. Румунська армія мала 32 тактичних ракетних комплекси з некерованою балістичної ракетою 9К52 «Луна-М» і 18 оперативно-тактичних ракетних комплексів 9К72 «Ельбрус». Кожна механізована дивізія мала у своєму штаті ракетний дивізіон «Луна-М», тоді як у двох із чотирьох командувань армії була також ракетна бригада 9К72 «Ельбрус».
Окремим родом військ румунської армії були спеціалізовані гірсько-стрілецькі війська, засновані в 1961 році. На 1989 рік вони нараховували 4 окремі гірські бригади й вважалися як найкраще підготовлені сили армії в комуністичній Румунії. Кожна бригада мала механізовану роту, оснащену бронетранспортерами та дивізіон 76-мм Md.1982 (аналоги югославської ), але більшу частину обладнання становило оснащення легкої піхотної частини.
Румунська армія у посткомуністичний період
На початку 1990-х рр. після повалення режиму Чаушеску румунська армія зазнала серйозних випробувань. Деякі великі підрозділи були розформовані, а багато оснащення, озброєння та військової техніки армії було або знято з експлуатації або списано через сильний дефіцит коштів і продано. Структурно сухопутні війська також зазнали реорганізації — армії були перетворені на територіальні корпуси, полки скоротили до батальйонів. У середині 1990-х ситуація у сухопутних військах була критичною: військовий бюджет був утричі нижчим, ніж у 1989 році (636 млн доларів), 50 % техніки було старше 30 років, а 60 % бронетехніки та 85 % ракетних підрозділів не були боєздатними. Через відсутність палива та бойової підготовки рівень боєготовності та військовий потенціал армії був надзвичайно низьким (лише близько 30 % усіх сухопутних військ були спроможні діяти за призначенням). Однак після 1996 року уряд вжив серйозних заходів; військовий бюджет був значно збільшений, і розпочалась модернізація техніки. 11 квітня 2000 року офіційно розпочалася програма модернізації та реструктуризації збройних сил.
Сучасна армія Румунії
Станом на 2005 рік до складу румунської армії входили вісім бойових бригади, чотири бригади бойової підтримки та дві бригади забезпечення. За планами мобілізації на випадок кризи армію посилювали десять бойових, п'ять бойової підтримки і дві бригади забезпечення. Багато з цих підрозділів були реорганізовані в рамках плану збройних сил на 2007 рік. Загальна чисельність Збройних сил Румунії становила близько 75 000 військовослужбовців та 15 000 цивільних осіб, загалом 90 000 чоловіків та жінок. З 75 000 військовослужбовців близько 43 000 перебувають у сухопутних військах.
За станом на 2020 рік Сухопутні війська Румунії перебувають на етапі глибокої триступеневої модернізації. У 2007 році був завершений перший короткостроковий етап (реорганізація командної структури та перехід на контрактну військову службу). 2015 рік ознаменувався завершенням другого етапу (оперативна інтеграція як в НАТО, так і в ЄС). На 2025 рік планується завершення завершення довгострокового етапу реформ з повною технічної інтеграцією в НАТО та ЄС. На етапах реформування основні заходи спрямовувалися на модернізацію організаційно-штатної структури збройних сил, зменшення чисельності особового складу, а також придбання нових та модифікованих зразків озброєння й військової техніки, сумісних зі стандартами НАТО.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt3TDFKdmJXRnVhV0Z1WDB4aGJtUmZSbTl5WTJWelgyOXlaMkZ1YVhwaGRHbHZibDh5TURJekxuQnVaeTgwTURCd2VDMVNiMjFoYm1saGJsOU1ZVzVrWDBadmNtTmxjMTl2Y21kaGJtbDZZWFJwYjI1Zk1qQXlNeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
23 жовтня 2006 року Румунія скасувала обов'язкову військову службу. Це сталося завдяки поправці до конституції 2003 року, яка дозволила парламенту зробити військову службу добровільної. В жовтні 2005 року румунський парламент проголосував за скасування загальної військової повинності, й офіційно було прийнято програму модернізації та реформування Збройних сил, на які Румунія погодилася, вступивши до НАТО 29 березня 2004 року.
Структура армії Румунії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJrTDFSU0xUZzFjeTVxY0djdk1qQXdjSGd0VkZJdE9EVnpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRqTDFKdmJXRnVhV0Z1WHpFeU1HMXRYMjF2Y25SaGNpNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RVbTl0WVc1cFlXNWZNVEl3YlcxZmJXOXlkR0Z5TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkwTDB4aGNtOXRlR3cyTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxTVlYSnZiWGhzTmk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEzTDBKaGRHVnlhV0ZmWkdWZmIySjFlbWxsY21WZlpHVmZNVFV5WDIxdGJWOW5ZWFJoWDJSbFgyMWhjbk11YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVKaGRHVnlhV0ZmWkdWZmIySjFlbWxsY21WZlpHVmZNVFV5WDIxdGJWOW5ZWFJoWDJSbFgyMWhjbk11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJsTDAxTVNTMDRORjlKUmxaZmIyNWZjR0Z5WVdSbExtcHdaeTh5TURCd2VDMU5URWt0T0RSZlNVWldYMjl1WDNCaGNtRmtaUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF3TDFKdmJXRnVhV0Z1WDBkbGNHRnlaRjkwWVc1ckxtcHdaeTh5TURCd2VDMVNiMjFoYm1saGJsOUhaWEJoY21SZmRHRnVheTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Командування Сухопутних військ Румунії
- Головний штаб СВ (Бухарест)
- 30-й полк охорони та протоколу імені Міхая Витязю (Бухарест)
- Бухарестський гарнізон
- 2-га база логістики (Тирговіште)
- 22-й транспортний батальйон «Дамбовіца» (Тирговіште)
- 102-й батальйон матеріально-технічного забезпечення (Буков)
- 313-й розвідувальний батальйон «Буребіста» (Бухарест)
- 265-й батальйон військової поліції (Бухарест)
- 1-й батальйон CIMIC (Бухарест)
- 45-й батальйон зв'язку та інформатики «Капітан Григоре Гіосану» (Бухарест)
- 300-й батальйон забезпечення «Сарміс» (Бухарест)
- 500-й батальйон забезпечення (Бухарест)
2-га піхотна дивізія «Гетика»
-
- 200-й батальйон підтримки «Істрита» (Бузеу)
- 528-й полк розвідки, спостереження та рекогностування «Влад Цепеш» (Бреїла)
- 52-й змішаний артилерійський полк «Генерал Александру Телл» (Бирлад)
- мінометний дивізіон
- артилерійський дивізіон
- 53-й зенітно-ракетний полк «Трофеум Траяні» (Меджидія)
- 61-й зенітно-ракетний полк «Пелендава» (Слобозія)
- 3-тя логістична база «Заргідава» (Роман)
- 3-й інженерний батальйон «Генерал Константин Поенару» (Бузеу)
- 47-й батальйон зв'язку та інформатики «Генерал Ніколае Петреску» (Бузеу)
- 49-й батальйон РХБ захисту «Арджеш» (Пітешть)
- 202-й батальйон РХБ захисту «Генерал Георге Телеман» (Хуші)
- 4-та група розміновування
- 1-ша механізована бригада «Аргедава» (Бухарест)
- Багатонаціональна бригада «Південний Схід» (Крайова)
- 2-га гірсько-піхотна бригада «Сармізегетуза» (Брашов)
- 9-та механізована бригада «Мерешешть» (Констанца)
- 282-га бронетанкова бригада «Юніріа Принсіпатілор» (Фокшани)
4-та піхотна дивізія «Геміна»
- (Клуж-Напока)
- 400-й батальйон забезпечення «Феляку» (Клуж-Напока)
- 317-й полк розвідки, спостереження та рекогностування «Владеша» (Клуж-Напока)
- 69-й змішаний артилерійський полк «Сілванієй» (Шимлеу-Сілванієй)
- 7-й мінометний дивізіон «Генерал Василе Данаку» (Флорешть)
- 315-й артилерійський дивізіон «Симеон Бернуціу»
- 50-й зенітно-ракетний полк «Андрей Мурешану» (Флорешть)
- 4-та логістична база «Трансильванія» (Деж)
- 53-й інженерний батальйон «Скоріло» (Деж)
- 55-й батальйон зв'язку та інформатики «Напока» (Клуж-Напока)
- 72-й батальйон РХБ захисту «Негру Воде» (Сігішоара)
- 15-та механізована бригада «Подул Іналт» (Ясси)
- 18-та піхотна бригада «Банат» (Тімішоара)
- 61-ша гірсько-піхотна бригада «Вірджил Бадулеску» (М'єркуря-Чук)
- 81-ша механізована бригада «Григоре Балан» (Бистриця)
- (Тиргу-Муреш)
- 8-ма змішана артилерійська бригада «Александру Йоан Куза» (Фокшани)
- 10-та інженерна бригада «Дунеря-де-Жос» (Бреїла)
Дислокація формувань СВ
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU1TDFKbGJHbGxabDlOWVhCZmIyWmZVbTl0WVc1cFlTNXdibWN2TmpBd2NIZ3RVbVZzYVdWbVgwMWhjRjl2Wmw5U2IyMWhibWxoTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk13TDFCcGJtdGZjRzluTG5OMlp5OHhNSEI0TFZCcGJtdGZjRzluTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhpTDBkeVpXVnVYekF3T0RBd01GOXdiMmN1YzNabkx6RXdjSGd0UjNKbFpXNWZNREE0TURBd1gzQnZaeTV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZpTDBkeVpXVnVYM0J2Wnk1emRtY3ZNVEJ3ZUMxSGNtVmxibDl3YjJjdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell4TDBKc2RXVmZNREE0TUdabVgzQnZaeTV6ZG1jdk9IQjRMVUpzZFdWZk1EQTRNR1ptWDNCdlp5NXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhpTDBkeVpXVnVYekF3T0RBd01GOXdiMmN1YzNabkx6RXljSGd0UjNKbFpXNWZNREE0TURBd1gzQnZaeTV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk13TDFCcGJtdGZjRzluTG5OMlp5OHhNSEI0TFZCcGJtdGZjRzluTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk13TDFCcGJtdGZjRzluTG5OMlp5OHhNSEI0TFZCcGJtdGZjRzluTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk13TDFCcGJtdGZjRzluTG5OMlp5OHhNSEI0TFZCcGJtdGZjRzluTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxrTDFsbGJHeHZkMTl3YjJjdWMzWm5MekV3Y0hndFdXVnNiRzkzWDNCdlp5NXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEyTDBKc1lXTnJYM0J2Wnk1emRtY3ZNVEJ3ZUMxQ2JHRmphMTl3YjJjdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhpTDBkeVpXVnVYekF3T0RBd01GOXdiMmN1YzNabkx6RXljSGd0UjNKbFpXNWZNREE0TURBd1gzQnZaeTV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhpTDBkeVpXVnVYekF3T0RBd01GOXdiMmN1YzNabkx6RXdjSGd0UjNKbFpXNWZNREE0TURBd1gzQnZaeTV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZpTDBkeVpXVnVYM0J2Wnk1emRtY3ZNVEJ3ZUMxSGNtVmxibDl3YjJjdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk13TDFCcGJtdGZjRzluTG5OMlp5OHhNSEI0TFZCcGJtdGZjRzluTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxrTDFsbGJHeHZkMTl3YjJjdWMzWm5Memh3ZUMxWlpXeHNiM2RmY0c5bkxuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell4TDBKc2RXVmZNREE0TUdabVgzQnZaeTV6ZG1jdk9IQjRMVUpzZFdWZk1EQTRNR1ptWDNCdlp5NXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell4TDBKc2RXVmZNREE0TUdabVgzQnZaeTV6ZG1jdk9IQjRMVUpzZFdWZk1EQTRNR1ptWDNCdlp5NXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJqTDFKbFpGOXdiMmN1YzNabkx6aHdlQzFTWldSZmNHOW5Mbk4yWnk1d2JtYz0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell3TDB4cFoyaDBaM0psWlc1ZmNHOW5Mbk4yWnk4eE1IQjRMVXhwWjJoMFozSmxaVzVmY0c5bkxuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxrTDFsbGJHeHZkMTl3YjJjdWMzWm5Memh3ZUMxWlpXeHNiM2RmY0c5bkxuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Техніка та озброєння
Військові звання Сухопутних військ Румунії
Генерали та офіцери Сухопутних військ Румунії
Код НАТО | OF-10 | OF-9 | OF-8 | OF-7 | OF-6 | OF-5 | OF-4 | OF-3 | OF-2 | OF-1 | OF(D) | Student Officer | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | Без відповідника | Без відповідника | |||||||||||||
Mareșal | General | General- locotenent | General- maior | General de brigadă | Colonel | Locotenent- colonel | Maior | Căpitan | Locotenent | Sublocotenent |
Офіцери Повітрянодесантних військ Румунії
Код НАТО | OF-10 | OF-9 | OF-8 | OF-7 | OF-6 | OF-5 | OF-4 | OF-3 | OF-2 | OF-1 | OF(D) | Student Officer | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | Без відповідника | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | Без відповідника | ||||||||||||||||||
Colonel | Locotenent-Colonel | Maior | Căpitan | Locotenent | Sublocotenent |
Старшинський, сержантський та рядовий склад СВ Румунії
Код НАТО | OF-10 | OF-9 | OF-8 | OF-7 | OF-6 | OF-5 | OF-4 | OF-3 | OF-2 | OF-1 | OF(D) | Student Officer | ||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | |||||||||||||||||||||||||
Caporal clasa a I-a | Caporal clasa a II-a | Caporal clasa a III-a | Fruntaș | Soldat |
Див. також
Примітки
- Виноски
- До складу групи армій «Антонеску» входили: 4-та армія (корпусний генерал ) 3-й армійський корпус (дивізійний генерал (11-та, 15-та піхотні та 35-та резервна дивізії); 5-й армійський корпус (дивізійний генерал (Гвардійська, 21-ша піхотна та Прикордонна дивізії); (дивізійний генерал Константин Константинеску-Клапс (1-ша та 2-га фортечні бригади); 2-й армійський корпус (дивізійний генерал (9-та та 10-та піхотні дивізії); 3-тя румунська армія (корпусний генерал Петре Думітреску): (дивізійний генерал Георге Аврамеску (8-ма кавалерійська бригада; 1-ша, 2-га і 4-та гірські бригади та 7-ма піхотна дивізія). Також до складу 11-ї німецької армії входили румунські частини: кавалерійський корпус (дивізійний генерал Іоан Міхай Раковіце (5-та і 6-та кавалерійські бригади); 1-ша танкова та 5-та, 6-та, 8-ма, 13-та і 14-та піхотні дивізії
- Почесне військове звання, що присвоюється лише в разі воєнний час
- Джерела
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Сухопутні війська Румунії |
- Gordon L. Rottman, 'Warsaw Pact Ground Forces,' Osprey Elite Series No.10, Osprey, London, 1987
- Șperlea, Florin (2009). From the royal armed forces to the popular armed forces: Sovietization of the Romanian military (1948—1955). East European monographs. Boulder: New York: East European Monographs ; distributed by Columbia University Press. .
Посилання
- Вооруженные силы Румынии [ 25 вересня 2020 у Wayback Machine.](рос.)
- Armata Română [ 9 травня 2012 у Wayback Machine.](рум.)
- Romania Military Strength (2020) [ 22 жовтня 2020 у Wayback Machine.](англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Suhoputni vijska Rumuniyi rum Forțele Terestre Romane takozh Rumunska armiya nazemnij komponent najbilshij za chiselnistyu vid zbrojnih sil Zbrojnih sil Rumuniyi priznachenij dlya vedennya aktivnih bojovih dij na suhoputnih teatrah voyennih dij Odin iz troh vidiv Zbrojnih sil Rumuniyi razom z vijskovo morskimi ta povitryanimi silami Suhoputni vijska RumuniyiForțele Terestre RomaneEmblema armiyi RumuniyiNa sluzhbi 1859 po t ch Krayina RumuniyaVid Zbrojni siliTip suhoputni vijskaRol nazemnij komponent dlya vedennya bojovih dij perevazhno na suhodoliChiselnist 119 000 39 000 regulyarni vijska ta 80 000 paramilitarni sili Shtab BuharestGaslo Statul Major al Forțelor TerestreRichnici 23 kvitnyaVijni bitvi Vijna za nezalezhnist Rumuniyi Druga Balkanska vijna Persha svitova vijna Rumunska intervenciya v Ugorshinu Druga svitova vijna Priyednannya Bessarabiyi ta Pivnichnoyi Bukovini do SRSR Vijna v AfganistaniVebsajt en forter ro forter roKomanduvannyaViznachni komanduvachi Konstantin Prezan Aleksandru Averesku Ion AntoneskuZnaki rozriznennyaBojovij Prapor Suhoputnih vijsk RumuniyiPrapor Suhoputnih vijsk Rumuniyi variant Rozpiznavalnij znak aviaciyi SVMediafajli na Vikishovishi Datoyu zasnuvannya rumunskoyi armiyi vvazhayetsya 24 listopada 1859 roku vidrazu pislya ob yednannya Voloshini ta Moldovi Pershim komanduvachem stav domnitor Aleksandru Joan Kuza knyaz Ob yednanogo knyazivstva Moldovi i Valahiyi do 1862 roku pershij monarh ob yednanoyi Rumuniyi Suhoputni vijska Rumuniyi brali uchast u Drugij Balkanskij vijni v Pershij svitovij vijni razom iz silami Rosijskoyi imperiyi protistoyala Centralnim derzhavam i nezvazhayuchi na pochatkovi nevdachi vigrala virishalni bitvi pid Mereshti ta Meresheshti Protyagom bilshoyi chastini Drugoyi svitovoyi vijni do 23 serpnya 1944 roku rumunski vijska pidtrimuvali krayini Osi voyuyuchi proti SRSR na Shidnomu fronti Z serpnya 1944 roku i do kincya vijni Rumuniya voyuvala proti Nimechchini pid kontrolem Radyanskogo Soyuzu Koli komunisti zahopili vladu pislya Drugoyi svitovoyi vijni armiya zaznala reorganizaciyi ta radyanizaciyi Pislya Rumunskoyi revolyuciyi cherez brak koshtiv bagato pidrozdiliv bulo rozformovano a velika chastina tehniki spisana ta utilizovana Odnak z kincya 1990 h rokiv vidbuvsya ryad pozitivnih zmin i riven bojovoyi gotovnosti rumunskoyi armiyi znachno zris z 1996 roku zris bilsh nizh u chotiri razi z 636 mln dol do 2 8 mlrd dol u 2007 roci Suhoputni vijska Rumuniyi ye osnovnim komponentom zbrojnih sil Rumuniyi V ostanni roki rumunska armiya zaznala povnoyi profesionalizaciyi likvidaciyi zagalnoyi vijskovoyi povinnosti ta kapitalnogo onovlennya osnashennya ozbroyennya j vijskovoyi tehniki Suhoputnih vijsk PriznachennyaSuhoputni vijska Rumuniyi yavlyayut soboyu najvazhlivishij komponent zbrojnih sil Rumuniyi i priznacheni dlya zdijsnennya riznih vijskovih dij sho mayut nazemnij abo aeromobilnij harakter v bud yakij zoni chi napryamku Suhoputni vijska povinni samostijno abo u vzayemodiyi z inshimi vidami zbrojnih sil Rumuniyi organizovuvati ta provoditi operaciyi oboronnogo abo nastupalnogo harakteru dlya vidbittya vtorgnennya protivnika ta jogo rozgromu buduchi chastinoyu nacionalnih abo bagatonacionalnih vijskovih formuvan Chastina formuvan rumunskoyi armiyi sho vhodyat do potochnogo skladu operativnoyi strukturi Suhoputnih vijsk povinna mati mozhlivist provoditi voyenni diyi za mezhami nacionalnoyi teritoriyi razom iz mizhnarodnimi vijskovimi silami IstoriyaZasnuvannya rumunskoyi armiyi Persha sproba stvoriti nezalezhnu rumunsku armiyu bula zdijsnena pid chas Voloskoyi revolyuciyi 1848 roku Shtab armiyi bazuvavsya v Raureni nini chastina Rimniku Vilcha Odnak Mageru nakazav svoyim vijskam rozpustitis koli osmanski sili prorvalisya do Buharesta shob pridushiti revolyuciyu Suchasni Rumunski suhoputni vijska buli sformovani v 1859 roci odrazu pislya ob yednannya Valahiyi z Moldaviyeyu i nimi keruvav domnitor Aleksandru Joan Kuza knyaz Ob yednanogo knyazivstva Moldovi i Valahiyi do jogo zrechennya u 1866 roci U 1877 roci za chasiv Rosijsko tureckoyi vijni na prohannya Velikogo knyazya Rosiyi Mikoli Mikolajovicha rumunska armiya ob yednalasya z rosijskimi vijskami i na choli z korolem Karolem I brala uchast u vijni za nezalezhnist Rumuniyi Voni brali uchast v oblozi Plevni ta kilkoh inshih bitvah toj vijni Rumuni peremogli u vijni ale zaznali blizko 27 000 zhertv Do Pershoyi svitovoyi vijni rumunska armiya faktichno ne brala aktivnoyi uchasti u zhodnih serjoznih voyennih diyah Rumunska armiya vstupila u Drugu Balkansku vijnu proti Bolgariyi sho dozvolilo Rumuniyi aneksuvati Pivdennu Dobrudzhu takozh vidomu yak Kadrilater Hocha bulo mobilizovano blizko 330 000 vijskovosluzhbovciv rumuni zustrili nevelikij opir u Bolgariyi otzhe ce zbrojne zitknennya ne vvazhayetsya serjoznim konfliktom u Ce bulo pov yazano z istorichnimi pretenziyami na zemlyu i cya teritoriya bilshe ne nalezhit Rumuniyi Rumunski vijska v okupovanomu Budapeshti Rumunska intervenciya v Ugorshinu 1919 Rumuniya v Pershij svitovij vijni Dokladnishe Rumuniya v Pershij svitovij vijni Rumunska kampaniya 1916 1917 Bitva v Transilvaniyi ta 27 serpnya 1916 roku Rumunske korolivstvo pislya dovgih vagan ta v pryame porushennya tayemnoyi ugodi z Troyistim soyuzom ogolosilo vijnu kolishnim partneram po dogovoru j vidrazu rozpochalo nastup na Transilvaniyu Popri neznachnomu pervinnomu uspihu koli rumunski armiyi 1 sha 2 ga ta Pivnichna razom z rosijskimi vijskami uvijshli do Transilvaniyi todi chastina Avstro Ugorskoyi imperiyi ale na odinadcyatij den nastup zupinivsya Nezabarom rumunska armiya zaznala nishivnoyi porazki vid spilnih dij nimeckoyi avstro ugorskoyi osmanskoyi ta bolgarskoyi armij U veresni 1916 roku formuvannya 1 yi avstro ugorskoyi armiyi general obersta A fon Shtraussenburga posileni 8 nimeckimi diviziyami ta Alpijskim korpusom pid zagalnim komanduvannyam generala vid infanteriyi Eriha fon Falkengajna zupinili podalshe prosuvannya rumunskih vijsk zavdali serjoznogo udaru bilya mista Haceg a zgodom pid potuzhnimi udarami avstro nimeckih armij rumunska armiya bula rozgromlena ta vidstupila nazad do Karpat 18 veresnya 1916 roku Nadali avstro ugorski ta osmanski vijska vtorglisya na pivden Rumuniyi zmusivshi krayinu vesti vijnu na dva fronti Do kincya 1916 roku Centralni derzhavi zaglibilis u Rumuniyu i zavoyuvali pivdennu chastinu krayini Valahiyu Rumunski vijska na choli z marshalom Konstantinom Prezanom vidstupili do pivnichno shidnoyi chastini Rumuniyi Moldaviyu Za licheni misyaci dvi tretini Rumuniyi buli okupovani protivnikom Ulitku 1917 roku Prezan za spriyannya majbutnogo marshala generala Iona Antonesku uspishno zahistiv reshtu nezajnyatih teritorij vid nimeckih ta avstro ugorskih vijsk na choli z general feldmarshalom Avgustom fon Makenzenom General Aleksandru Averesku ocholiv 2 gu rumunsku armiyu yaka 22 lipnya 1 serpnya 1917 roku zdobula peremogu u bitvi pid Mereshti a z 6 serpnya do 8 veresnya 1917 roku peremogla u bitvi pid Meresheshti Odnak zgodom u rezultati rosijskoyi revolyuciyi krayina opinilasya na krayu katastrofi j na foni podij u Rosijskoyi imperiyi 1917 roku vimusheno pishla na pidpisannya kabalnogo Buharestskogo miru z Centralnimi derzhavami Piznishe pislya uspishnogo nastupu Antanti na Salonikskomu fronti yakij viviv Bolgariyu z vijni Rumuniya znovu vstupila u vijnu 10 listopada 1918 roku za den do yiyi zakinchennya na Zahodi j vijshla peremozhniceyu u Pershij svitovij vijni Interbelum Dokladnishe Istoriya Transilvaniyi Rumunska intervenciya v Ugorshinu ta Priyednannya Bessarabiyi ta Pivnichnoyi Bukovini do SRSR U grudni 1918 roku pislya zavershennya Pershoyi svitovoyi vijni Nacionalni zbori rumuniv Transilvaniyi ta Ugorshini progolosili Piznishe u kvitni 1919 roku novostvorena Ugorska Radyanska Respublika poobicyala povernuti okupovani teritoriyi siloyu a ugorski vijska napali na rumunski formuvannya v Transilvaniyi U serpni 1919 roku rumunska armiya rozgromila ugorciv i okupuvala Budapesht U chervni lipni 1940 roku Chervona armiya provela vijskovu operaciyu z metoyu primusovoyi peredachi Rumuniyeyu Bessarabiyi ta Pivnichnoyi Bukovini do skladu SRSR Radyanskoyu storonoyu cya operaciya planuvalasya yak povnomasshtabne vijskove vtorgnennya do Rumuniyi ale za kilka godin do pochatku operaciyi korol Rumuniyi Karol II prijnyav ultimatum radyanskoyi storoni j pogodivsya peredati Bessarabiyu ta Pivnichnu Bukovinu Radyanskomu Soyuzu Rumunska armiya faktichno ne chinila opir i vidstupila za richku Prut Rumuniya v Drugij svitovij vijni Dokladnishe Rumuniya v Drugij svitovij vijni 15 veresnya 1940 roku u Rumuniyi bulo sformovano novij fashistskij uryad v yakomu perevazhali chleni Zaliznoyi Gvardiyi i liderom yakogo stav general piznishe marshal Ion Antonesku Nove fashistske kerivnictvo krajno pravoyi fashistskoyi organizaciyi Zalizna Gvardiya progolosilo Rumunske korolivstvo ta zovnishnopolitichnij kurs krayini povernuvsya na ukriplennya soyuzu z Tretim Rejhom i Korolivstvom Italiya 23 listopada 1940 roku fashistska Rumuniya pidpisala Troyistij pakt z derzhavami Osi U lipni 1941 roku rumunski vijska vzyali uchast v operaciyi Barbarossa 22 chervnya 1941 roku z 3 yi 4 yi armij 2 go armijskogo korpusu ta 11 yi pihotnoyi diviziyi buli sformovani Ekspedicijni sili tak zvana grupa armij Antonesku 2 lipnya rumunska armiya razom iz vijskami vermahtu vtorglisya do Radyanskogo Soyuzu v Bessarabiyi ta na pivdni Ukrayini Pershij nastup grupi armij spilno z 11 yu nimeckoyu armiyeyu operaciya Myunhen dozvoliv Rumuniyi povernuti teritoriyu bezposeredno na shid vid Dnistra okupovanu za rik do togo Radami Pershi veliki bitvi rumunski vijska pobachili pid Odesoyu ta Sevastopolem a v 1942 roci pid chas operaciyi Blau razom z inshimi silami Osi rumuni prosunulisya glibshe na teritoriyu SRSR U listopadi 1942 roku pid chas kontrnastupu Chervonoyi armiyi pid Stalingradom stalasya najstrashnisha porazka rumunskih ekspedicijnih sil na Shidnomu fronti Rozkinuti na znachnih vidstanyah sili 3 yi armiyi na pivnich vid Stalingrada ta 4 yi armiyi dislokovani na pivden vid Stalingrada pidpali pid potuzhnij udar znachno perevazhayuchih radyanskih udarnih ugrupovan tomu rumunski formuvannya za dekilka dniv zaznali sukupnih vtrat ponad 158 000 lyudej Z 1944 roku u hodi nastupu radyanskih armij politichna situaciya v Rumuniyi stavala vse napruzhenishe Protyagom kvitnya travnya 1944 roku rumunski vijska na choli z generalom Mihayem Rakovice razom z elementami nimeckoyi 8 yi armiyi veli napruzheni boyi za zahist Pivnichnoyi Rumuniyi pid chas pershogo radyanskogo nastupu na Yassi ta Kishiniv i brali uchast u bitvah za Tirgu Frumos Naprikinci serpnya 1944 roku Chervona armiya zavdala nishivnoyi porazki nimecko rumunskim vijskam ta vstupila na teritoriyu Rumuniyi 23 serpnya 1944 roku u Korolivstvi stavsya perevorot pid provodom rumunskogo korolya Mihaya I rezultatom yakogo stalo povalennya uryadu marshala Antonesku ta stvorennya proradyanskogo uryadu Nezabarom Rumuniya ogolosila vijnu nacistskij Nimechchini i 1 sha ta 4 ta rumunski armiyi na storoni radyanskih vijsk rozpochali voyenni diyi proti svogo kolishnogo soyuznika vermahtu Vignavshi z Rumuniyi ostannyu chastinu nimeckih vijsk rumunski armiyi prodovzhili nastup u krayinah Shidnoyi Yevropi ta brali uchast v oblozi Budapeshta ta Prazkomu nastupi v travni 1945 roku Holodna vijna Dokladnishe Socialistichna Respublika Rumuniya ta Radyanska okupaciya Rumuniyi Pislya zavershennya vijni v Yevropi v hodi radyanskoyi okupaciyi Rumuniyi pid naglyadom Chervonoyi Armiyi projshla povna reorganizaciya suhoputnih vijsk Rumuniyi Spochatku z lav armiyi buli vignani usi pro nimecki nalashtovani elementi She v 1944 1945 rokah iz rumunskih dobrovolciv bulo sformovano dvi diviziyi kolishni vijskovopoloneni yaki navchalisya ta vihovuvalisya v Radyanskomu Soyuzi pid chas vijni a takozh bagato komunistichnih aktivistiv Odniyeyu bula 1 sha rumunska dobrovolcha pihotna diviziya imeni T Vladimiresku pid komanduvannyam polkovnika Nikolae Kambrya ta drugoyu 2 ga rumunska dobrovolcha pihotna diviziya Horiya Kloshka ta Krishana pid komanduvannyam generala Mihaya Laskera yakij zgodom z 1946 po 1947 rik buv Ci dva formuvannya stali yadrom novih suhoputnih vijsk Rumuniyi pid kontrolem SRSR Pid chas povoyennoyi reorganizaciyi Suhoputnih vijsk provedeni kardinalni zmini u kavaleriyi ale cej rid vijsk znik u listopadi 1954 roku pislya rozformuvannya ostannogo kavalerijskogo z yednannya 59 yi kavalerijskoyi diviziyi v Oradi Pislya togo yak Rumunska robocha partiya zahopila politichnu vladu rozpochalasya radyanizaciya armiyi pid naglyadom 30 oficeriv ta unter oficeriv perevazhno dosvidcheni soldati ta potencijne dzherelo opoziciyi buli zvilneni z vijskovoyi sluzhbi za svoyi politichni poglyadi ta pohodzhennya Na pochatku holodnoyi vijni vidbuvalosya kopiyuvannya radyanskoyi modeli vijskovo politichnoyi organizaciyi ta zmina vijskovoyi doktrini vedennya bojovih dij u konteksti integraciyi Rumuniyi v strategichnu sistemu Radyanskogo Soyuzu Na pochatku 1950 h rokiv rumunska armiya narahovuvala 12 strileckih odnu mehanizovanu ta odnu tankovu diviziyi u svoyemu skladi U period z 1960 po 1964 roki strilecki ta mehanizovani diviziyi buli peretvoreni na mehanizovani motostrilecki diviziyi i pochalosya zmenshennya chiselnosti do 1968 roku u lavah Suhoputnih vijsk zalishilosya shist mehanizovanih i odniyeyi bronetankova diviziyi Z 1970 po 1976 roki buli sformovani she dvi motostrilecki diviziyi ta odna bronetankova diviziya Otzhe do kincya Holodnoyi vijni narahovuvala visim motostrileckih ta dvi bronetankovi divizij Na vipadok vijni za rahunok mobilizacijnih rezerviv formuvalosya shonajmenshe chotiri motostrilecki ta odna tankova diviziya Z 1947 po 1960 rik Rumuniya podilyalasya na tri veliki vijskovi okrugi Kluzh Napoka Bakeu ta Buharest na zahodi shodi ta pivdni vidpovidno U voyennij chas vijska v kozhnomu vijskovomu okruzi peretvorilisya na armijskij korpus zi shtabami v Kluzh Napoci Yassah ta Buharesti vidpovidno U 1960 roci vijskovi okrugi buli pereformovani v tri zagalnovijskovi armiyi 5 kvitnya 1980 roci rozgornuta she odna chetverta armiya Strilba PTKR 9M113 Konkurs z samohidnih ustanovok rumunskoyi armiyi Naprikinci Holodnoyi vijni suhoputni vijska Rumuniyi nalichuvali 140 000 osobovogo skladu z nih dvi tretini vijskovozobov yazanih U 1989 roci isnuvalo chotiri armiyi 1 sha armiya v Buharesti 2 ga armiya v Buzeu 3 tya armiya v Krajovi ta 4 ta armiya v Napoci Na 1989 rik Suhoputni vijska skladalisya z vosmi mehanizovanih pihotnih divizij 1 sha Buharest 2 ga Krajova 9 ta Konstanca 10 ta Yassi 11 ta Oradya 18 ta Timishoara 67 ma Breyila i 81 sha Dezh dvi bronetankovi diviziyi 57 ma tankova diviziya v Buharesti i 6 ta tankova diviziya v Tirgu Muresh odna bronetankova brigada chotiri girsko pihotni brigadi ta chotiri parashutno desantni polki Zgidno z 165 richnoyu Istoriyeyu suchasnoyi rumunskoyi artileriyi v 1989 roci 1 sha armiya skladalasya z 1 yi mehanizovanoyi 57 yi tankovoyi divizij ta 2 yi girskoyi brigadi 2 ga armiya z 9 yi 10 yi ta 67 yi mehanizovanih divizij ta 32 yi brigadi taktichnih raket 3 tya armiya z 2 yi i 18 yi mehanizovanih divizij 7 yi tankovoyi brigadi ta 4 yi girskoyi brigadi ta 4 ta armiya z 11 yi 81 yi mehanizovanih divizij 6 yi tankovoyi diviziyi 1 yi ta 5 yi girskih brigad i 37 yi brigadi taktichnih raket Mehanizovani diviziyi buli organizovani za radyanskimi zrazkami i skladalisya z troh mehanizovanih pihotnih polkiv odnogo tankovogo polku mayuchi u svoyemu skladi 10 700 soldativ i oficeriv 130 osnovnih bojovih tankiv 216 kolisnih bronetransporteriv 30 kolisnih bojovih rozviduvalnih mashin 18 legkih SAU SU 76 54 120 mm minometi M 38 43 sho buksiruyutsya abo 120 mm minometi Md 1982 rumunskogo virobnictva 36 buksiruvanih 122 mm gaubic M1938 M 30 ta 12 122 mm reaktivnih sistem zalpovogo vognyu APR 40 rumunskogo virobnictva yaki zgodom pislya masshtabnoyi modernizaciyi stanut raketnoyu sistemoyu LAROM U porivnyanni z analogichnimi radyanskimi ugorskimi chi bolgarskimi diviziyami rumunski buli slabshe osnasheni yak za kilkistyu tak i za yakistyu vazhkoyi zbroyi Bronetankovi diviziyi skladalisya z 3 tankovih polkiv ta odnogo motostrileckogo polku plyus pidrozdili pidtrimki j zabezpechennya Artilerijski protitankovi polki ta polki PPO divizij zabezpechuvali vognevu pidtrimku yaka dozvolyala manevruvati motostrileckim i tankovim polkam Kozhne z chotiroh armijskih komanduvan malo takozh zenitnu artilerijsku brigadu ta zenitno raketnij polk Tri z chotiroh zenitno raketnih polkiv buli osnasheni sistemami 2K12 Kub a chetvertij polk sistemami 9K33 Osa Naprikinci 1980 h artilerijski polki mehanizovanih ta tankovih divizij vklyuchali dva artilerijski divizioni ta odin divizion RSZV Na ozbroyenni rumunskoyi armiyi perebuvali nastupni zrazki bojovoyi tehniki ta ozbroyennya 2825 tankiv zokrema 1059 zastarilih tankiv T 34 85 785 radyanskih ta chehoslovackih tankiv T 55 55A 55AM 415 rumunskih 535 rumunskih TR 85 800 ta 31 radyanskij tank T 72 Ural 1 9 ta i 11 ta mehanizovani diviziyi ozbroyuvalisya rumunskimi tankami TR 77 580 2 ga mehanizovana diviziya i 57 ma tankova diviziya tankami TR 85 800 10 ta i 81 sha mehanizovani ta 6 ta tankova diviziyi radyanskimi ta chehoslovackimi tankami T 55 55A 55AM todi yak tri mehanizovani diviziyi 1 sha 18 ta i 67 ma buli osnasheni zmishanim obladnannyam vklyuchayuchi ryad zastarilih radyanskih tankiv T 34 85 u svoyih mehanizovanih polkah 1 sha mehanizovana diviziya Tudor Vladimiresku ekspluatuvala chotiri tipi tankiv vid suchasnih radyanskih T 72 Ural 1 nizci rumunskih i radyanskih tankiv T 55A do zastarilih T 34 85 Osnovu protitankovoyi oboroni Suhoputnih vijsk Rumuniyi stanovili p yat protitankovih raketno artilerijskih polkiv kozhen z 36 rumunskimi 100 mm protitankovimi garmatami ta 12 samohidnimi protitankovimi raketnimi kompleksami na bazi 4x4 bronovanoyi rozviduvalno dozornoyi mashini BRDM 2 z protitankovimi kerovanimi raketami 9M14 Malyutka i z PTKR 9M113 Konkurs Polki sho pidporyadkovuvalisya komanduvannyu armij dislokuvalisya v rajonah z najbilsh nebezpechnimi tankozagrozlivimi napryamkami jmovirnogo nastupu virogidnogo protivnika Krim cogo bulo takozh dev yat protitankovih artilerijskih divizioniv v osnovnomu pidporyadkovanih mehanizovanim diviziyam osnashenih 100 mm protitankovimi garmatami M1977 rumunskogo virobnictva ale bilshist iz starimi radyanskimi 85 mm protitankovimi garmatami D 48 Raketni vijska rumunskoyi armiyi buli predstavleni raketnimi divizionami raket klasu zemlya zemlya sho skladalisya z chotiroh batarej kozhna z yakih bula osnashena odniyeyu raketnoyu ustanovkoyu Rumunska armiya mala 32 taktichnih raketnih kompleksi z nekerovanoyu balistichnoyi raketoyu 9K52 Luna M i 18 operativno taktichnih raketnih kompleksiv 9K72 Elbrus Kozhna mehanizovana diviziya mala u svoyemu shtati raketnij divizion Luna M todi yak u dvoh iz chotiroh komanduvan armiyi bula takozh raketna brigada 9K72 Elbrus Okremim rodom vijsk rumunskoyi armiyi buli specializovani girsko strilecki vijska zasnovani v 1961 roci Na 1989 rik voni narahovuvali 4 okremi girski brigadi j vvazhalisya yak najkrashe pidgotovleni sili armiyi v komunistichnij Rumuniyi Kozhna brigada mala mehanizovanu rotu osnashenu bronetransporterami ta divizion 76 mm Md 1982 analogi yugoslavskoyi ale bilshu chastinu obladnannya stanovilo osnashennya legkoyi pihotnoyi chastini Rumunska armiya u postkomunistichnij period Na pochatku 1990 h rr pislya povalennya rezhimu Chaushesku rumunska armiya zaznala serjoznih viprobuvan Deyaki veliki pidrozdili buli rozformovani a bagato osnashennya ozbroyennya ta vijskovoyi tehniki armiyi bulo abo znyato z ekspluataciyi abo spisano cherez silnij deficit koshtiv i prodano Strukturno suhoputni vijska takozh zaznali reorganizaciyi armiyi buli peretvoreni na teritorialni korpusi polki skorotili do bataljoniv U seredini 1990 h situaciya u suhoputnih vijskah bula kritichnoyu vijskovij byudzhet buv utrichi nizhchim nizh u 1989 roci 636 mln dolariv 50 tehniki bulo starshe 30 rokiv a 60 bronetehniki ta 85 raketnih pidrozdiliv ne buli boyezdatnimi Cherez vidsutnist paliva ta bojovoyi pidgotovki riven boyegotovnosti ta vijskovij potencial armiyi buv nadzvichajno nizkim lishe blizko 30 usih suhoputnih vijsk buli spromozhni diyati za priznachennyam Odnak pislya 1996 roku uryad vzhiv serjoznih zahodiv vijskovij byudzhet buv znachno zbilshenij i rozpochalas modernizaciya tehniki 11 kvitnya 2000 roku oficijno rozpochalasya programa modernizaciyi ta restrukturizaciyi zbrojnih sil Suchasna armiya RumuniyiStanom na 2005 rik do skladu rumunskoyi armiyi vhodili visim bojovih brigadi chotiri brigadi bojovoyi pidtrimki ta dvi brigadi zabezpechennya Za planami mobilizaciyi na vipadok krizi armiyu posilyuvali desyat bojovih p yat bojovoyi pidtrimki i dvi brigadi zabezpechennya Bagato z cih pidrozdiliv buli reorganizovani v ramkah planu zbrojnih sil na 2007 rik Zagalna chiselnist Zbrojnih sil Rumuniyi stanovila blizko 75 000 vijskovosluzhbovciv ta 15 000 civilnih osib zagalom 90 000 cholovikiv ta zhinok Z 75 000 vijskovosluzhbovciv blizko 43 000 perebuvayut u suhoputnih vijskah Za stanom na 2020 rik Suhoputni vijska Rumuniyi perebuvayut na etapi glibokoyi tristupenevoyi modernizaciyi U 2007 roci buv zavershenij pershij korotkostrokovij etap reorganizaciya komandnoyi strukturi ta perehid na kontraktnu vijskovu sluzhbu 2015 rik oznamenuvavsya zavershennyam drugogo etapu operativna integraciya yak v NATO tak i v YeS Na 2025 rik planuyetsya zavershennya zavershennya dovgostrokovogo etapu reform z povnoyu tehnichnoyi integraciyeyu v NATO ta YeS Na etapah reformuvannya osnovni zahodi spryamovuvalisya na modernizaciyu organizacijno shtatnoyi strukturi zbrojnih sil zmenshennya chiselnosti osobovogo skladu a takozh pridbannya novih ta modifikovanih zrazkiv ozbroyennya j vijskovoyi tehniki sumisnih zi standartami NATO Organizacijno shtatna struktura Suhoputnih vijsk Rumuniyi 2023 23 zhovtnya 2006 roku Rumuniya skasuvala obov yazkovu vijskovu sluzhbu Ce stalosya zavdyaki popravci do konstituciyi 2003 roku yaka dozvolila parlamentu zrobiti vijskovu sluzhbu dobrovilnoyi V zhovtni 2005 roku rumunskij parlament progolosuvav za skasuvannya zagalnoyi vijskovoyi povinnosti j oficijno bulo prijnyato programu modernizaciyi ta reformuvannya Zbrojnih sil na yaki Rumuniya pogodilasya vstupivshi do NATO 29 bereznya 2004 roku Struktura armiyi RumuniyiTanki TR 85 282 yi bronetankovoyi brigadi Yuniria Prinsipatilor na navchannyah 13 travnya 2007 Rumunska artileriya vede vogon z 120 mm minometiv Strilba rumunskih RSZO LAROM u hodi trenuvannya Artilerijska batareya 152 mm gaubic M81 11 veresnya 2004 Rumunska BMP na paradi 1 grudnya 2008 Rumunska ZSU Gepard na paradi 1 grudnya 2009 Komanduvannya Suhoputnih vijsk Rumuniyi Golovnij shtab SV Buharest 30 j polk ohoroni ta protokolu imeni Mihaya Vityazyu Buharest Buharestskij garnizon 2 ga baza logistiki Tirgovishte 22 j transportnij bataljon Dambovica Tirgovishte 102 j bataljon materialno tehnichnogo zabezpechennya Bukov 313 j rozviduvalnij bataljon Burebista Buharest 265 j bataljon vijskovoyi policiyi Buharest 1 j bataljon CIMIC Buharest 45 j bataljon zv yazku ta informatiki Kapitan Grigore Giosanu Buharest 300 j bataljon zabezpechennya Sarmis Buharest 500 j bataljon zabezpechennya Buharest 2 ga pihotna diviziya Getika 200 j bataljon pidtrimki Istrita Buzeu 528 j polk rozvidki sposterezhennya ta rekognostuvannya Vlad Cepesh Breyila 52 j zmishanij artilerijskij polk General Aleksandru Tell Birlad minometnij divizion artilerijskij divizion 53 j zenitno raketnij polk Trofeum Trayani Medzhidiya 61 j zenitno raketnij polk Pelendava Sloboziya 3 tya logistichna baza Zargidava Roman 3 j inzhenernij bataljon General Konstantin Poenaru Buzeu 47 j bataljon zv yazku ta informatiki General Nikolae Petresku Buzeu 49 j bataljon RHB zahistu Ardzhesh Pitesht 202 j bataljon RHB zahistu General George Teleman Hushi 4 ta grupa rozminovuvannya 1 sha mehanizovana brigada Argedava Buharest Bagatonacionalna brigada Pivdennij Shid Krajova 2 ga girsko pihotna brigada Sarmizegetuza Brashov 9 ta mehanizovana brigada Mereshesht Konstanca 282 ga bronetankova brigada Yuniria Prinsipatilor Fokshani 4 ta pihotna diviziya Gemina Kluzh Napoka 400 j bataljon zabezpechennya Felyaku Kluzh Napoka 317 j polk rozvidki sposterezhennya ta rekognostuvannya Vladesha Kluzh Napoka 69 j zmishanij artilerijskij polk Silvaniyej Shimleu Silvaniyej 7 j minometnij divizion General Vasile Danaku Floresht 315 j artilerijskij divizion Simeon Bernuciu 50 j zenitno raketnij polk Andrej Mureshanu Floresht 4 ta logistichna baza Transilvaniya Dezh 53 j inzhenernij bataljon Skorilo Dezh 55 j bataljon zv yazku ta informatiki Napoka Kluzh Napoka 72 j bataljon RHB zahistu Negru Vode Sigishoara 15 ta mehanizovana brigada Podul Inalt Yassi 18 ta pihotna brigada Banat Timishoara 61 sha girsko pihotna brigada Virdzhil Badulesku M yerkurya Chuk 81 sha mehanizovana brigada Grigore Balan Bistricya Tirgu Muresh 8 ma zmishana artilerijska brigada Aleksandru Joan Kuza Fokshani 10 ta inzhenerna brigada Dunerya de Zhos Breyila Dislokaciya formuvan SV1 mbr 2 mbr 2 gbr 61 polk PPO 9 mbr 15 mbr 282 mbr 8 abr 10 ibr 18 pbr 61 gbr 81 mbr 69 ap 50 zrp 53 zrp 30 polk gvardiyi 6 br SSO 52 apDislokaciya osnovnih bojovih formuvan Rumunskoyi armiyi na 2016 rikTehnika ta ozbroyennyaDokladnishe Perelik osnashennya Zbrojnih sil Rumuniyi Suhoputni vijskaVijskovi zvannya Suhoputnih vijsk RumuniyiDokladnishe Generali ta oficeri Suhoputnih vijsk Rumuniyi Kod NATO OF 10 OF 9 OF 8 OF 7 OF 6 OF 5 OF 4 OF 3 OF 2 OF 1 OF D Student Officer Rumuniya Bez vidpovidnika Bez vidpovidnika Mareșal General General locotenent General maior General de brigadă Colonel Locotenent colonel Maior Căpitan Locotenent Sublocotenent Oficeri Povitryanodesantnih vijsk Rumuniyi Kod NATO OF 10 OF 9 OF 8 OF 7 OF 6 OF 5 OF 4 OF 3 OF 2 OF 1 OF D Student Officer Rumuniya Bez vidpovidnika Bez vidpovidnika Colonel Locotenent Colonel Maior Căpitan Locotenent Sublocotenent Starshinskij serzhantskij ta ryadovij sklad SV Rumuniyi Kod NATO OF 10 OF 9 OF 8 OF 7 OF 6 OF 5 OF 4 OF 3 OF 2 OF 1 OF D Student Officer Rumuniya Caporal clasa a I a Caporal clasa a II a Caporal clasa a III a Fruntaș SoldatDiv takozhRumunska okupaciya Pokuttya Rumunska kampaniya 1916 1917 Rumuniya v Pershij svitovij vijni Rumuniya v Drugij svitovij vijni Operaciya Myunhen Kavalerijskij korpus Rumuniya Pihotna zbroya Rumuniyi 1878 1948 PrimitkiVinoski Do skladu grupi armij Antonesku vhodili 4 ta armiya korpusnij general 3 j armijskij korpus divizijnij general 11 ta 15 ta pihotni ta 35 ta rezervna diviziyi 5 j armijskij korpus divizijnij general Gvardijska 21 sha pihotna ta Prikordonna diviziyi divizijnij general Konstantin Konstantinesku Klaps 1 sha ta 2 ga fortechni brigadi 2 j armijskij korpus divizijnij general 9 ta ta 10 ta pihotni diviziyi 3 tya rumunska armiya korpusnij general Petre Dumitresku divizijnij general George Avramesku 8 ma kavalerijska brigada 1 sha 2 ga i 4 ta girski brigadi ta 7 ma pihotna diviziya Takozh do skladu 11 yi nimeckoyi armiyi vhodili rumunski chastini kavalerijskij korpus divizijnij general Ioan Mihaj Rakovice 5 ta i 6 ta kavalerijski brigadi 1 sha tankova ta 5 ta 6 ta 8 ma 13 ta i 14 ta pihotni diviziyi Pochesne vijskove zvannya sho prisvoyuyetsya lishe v razi voyennij chas DzherelaDzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Suhoputni vijska Rumuniyi Gordon L Rottman Warsaw Pact Ground Forces Osprey Elite Series No 10 Osprey London 1987 Șperlea Florin 2009 From the royal armed forces to the popular armed forces Sovietization of the Romanian military 1948 1955 East European monographs Boulder New York East European Monographs distributed by Columbia University Press ISBN 9780880336628 PosilannyaVooruzhennye sily Rumynii 25 veresnya 2020 u Wayback Machine ros Armata Romană 9 travnya 2012 u Wayback Machine rum Romania Military Strength 2020 22 zhovtnya 2020 u Wayback Machine angl