Націона́льний дендрологі́чний парк «Софі́ївка», або Софіївський парк, — шедевр світового садово-паркового мистецтва кінця XVIII — початку XIX століть. Щорічно його відвідують близько 150 тисяч людей (граничнодопустима, науково обґрунтована норма відвідування — 500 тисяч на рік). Площа — 179,2 га.
![]() | |
Назва на честь | Софія Потоцька |
---|---|
48°45′47″ пн. ш. 30°13′21″ сх. д. / 48.76305555558377591° пн. ш. 30.22250000002777881° сх. д.Координати: 48°45′47″ пн. ш. 30°13′21″ сх. д. / 48.76305555558377591° пн. ш. 30.22250000002777881° сх. д. | |
Країна | ![]() |
Розташування | Черкаська область, Україна |
Найближче місто | Умань |
Площа | 179,2 га |
Засновано | 1796 |
Оператор | Національна академія наук України |
Число відвідувачів | 150 000 на рік |
Статус: | Об'єкт попереднього списку Світової спадщини ЮНЕСКО[d] |
Вебсторінка | sofievka.org |
![]() ![]() Національний дендрологічний парк «Софіївка» (Черкаська область) | |
Флора
Тут росте понад 3300 видів дерев і кущів (місцевих і екзотичних), серед них: таксодіум (кипарис болотний), сосна Веймутова, тюльпанне дерево, платан, гінкго та багато інших. Колективом парку видано каталог рослин, в якому нараховується 1994 таксони, з них 1220 деревних і кущових порід та 774 трав'янистих рослин, в тому числі 25 таксонів ліщини, 24 — буки, 41 — ялина, 44 — ялівці, 100 — ліан, 320 — троянд, 57 — рододендронів, 376 — ґрунтопокривних та 98 — квіткових рослин. Колекційний фонд парку в 2007 році нараховував 3323 таксонів, з них: 546 деревних, 1557 кущових, 115 ліан, 1212 трав'янистих рослин, з них 914 інтродукованих та 246 аборигенних.
Розташування
Парк розташований у північній частині міста Умань Черкаської області, обабіч річки , за адресою — вулиця Київська, 12-а. З 1980 до 2022 року директором дендропарку був член-кореспондент НАН України, доктор біологічних наук, професор Іван Косенко.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUyTDFOMFlXNXBjeVZETlNVNE1tRjNYMU42WTNvbFF6UWxPVGx6Ym5sZlVHOTBiMk5yYVM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFUzUmhibWx6SlVNMUpUZ3lZWGRmVTNwamVpVkROQ1U1T1hOdWVWOVFiM1J2WTJ0cExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Парк «Софіївка» заснований у 1796 році власником міста Умані, магнатом Станіславом Щенсним Потоцьким та названий на честь його дружини Софії Вітт-Потоцької. Автором топографічного й архітектурного проекту і керівником будівництва парку було призначено військового інженера Людвіга Метцеля. Парк будувався упродовж шести років, і був подарований Софії Вітт-Потоцькій у день її іменин.
Парк був створений у майже безлісій місцевості, розчленованій річкою Кам'янкою, балками та ярами, які врізалися в гранітове підложжя, що часто виходило на поверхню. При створенні парку вдало використано рельєф, але без заздалегідь наміченого плану. У процесі завершення робіт на окремих ділянках були висаджені місцеві та екзотичні деревно-чагарникові рослини, тоді ж були збудовані перші архітектурні споруди та прикрашено «Софіївку» скульптурою, переважно античною.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkzTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlWRU1TVTRSaVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FWOGxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRBbFFrUWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQWxSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSWxSREVsT0VWZkpVUXdKVUpHSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdYeVV5TWlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DVXlNbDhsUkRBbFFURWxSREVsT0RJbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPREVsUkRBbFFrSWxSREFsUWpBbFJEQWxRaklsUkRFbE9ETmZKVVF3SlRsR0pVUXdKVUpGSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXhKVGcySlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpESlVReEpUZ3pYeVV5T0RFM05USXRNVGd3TlNVeU9TNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RKVVF3SlRsR0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkRKVVF4SlRoR0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpCWHlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRSVjhsUkRBbFFrWWxSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpUSXlKVVF3SlVFeEpVUXdKVUpGSlVReEpUZzBKVVF3SlVJNEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSXlKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3SlRJeVh5VkVNQ1ZCTVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TTE4bFJEQWxPVVlsUkRBbFFrVWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EWWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREVsT0ROZkpUSTRNVGMxTWkweE9EQTFKVEk1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Головна композиційна вісь парку проходить по річищу Кам'янки, де споруджено ряд штучних басейнів та ставів: Верхній — понад 8 га, Нижній — близько 1,5 га та інші, водоспади (один з них 14 м висотою), шлюзи, каскади, підземну річку Ахеронт (завдовжки 224 м), водограї (найбільший — до 20 м) тощо. Також у «Софіївці» є чимало алей і ландшафтних ділянок, як-от: Єлисейські поля, Англійський парк, Мала Швейцарія, Партерний амфітеатр.
Парк прикрашають штучні скелі (Левкадська (Бельведерська), Тарпейська й інші), гроти (Венери, «Горішок», «Страху і сумнівів» та інші), павільйони (Флори, Рожевий), альтанки, скульптури.
Завдяки компонуванню різних деревних порід, поєднанню їх з водоймами, скелями й архітектурними спорудами, створено види й перспективи різних планів (Головна алея, Англійський парк, Єлисейські поля та інші).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN4TDFwdlptbGhYMWRwZEhSdmQyRmZVRzkwYjJOcllTNXFjR1ZuTHpJd01IQjRMVnB2Wm1saFgxZHBkSFJ2ZDJGZlVHOTBiMk5yWVM1cWNHVm4uanBlZw==.jpeg)
Коли Людвіг Метцель закінчив будівництво, в'їзд до парку був з боку оранжерей (тобто, з двору сільськогосподарської академії). Тоді приїздили в «Софіївку» кіньми теперішніми вулицями Тищика і Київською.
Польський письменник Станіслав Трембецький у 1806 році присвятив парку поему «Zofiówka», яку тепер перекладено англійською мовою.
Царицин сад
У 1832 році, після польського повстання, частина правобережних володінь родини Потоцьких, а серед них і Уманські землі з парком «Софіївкою», були конфісковані й передані Київській державній палаті. Того ж року Микола І подарував Уманський парк своїй дружині — Олександрі Федорівні.
В 1836 — 1859 роках «Софіївка» перебувала у віданні Управління військових поселень. Протягом цього часу парк зазнає значних змін, супроти того, що зробив у ньому Людвіг Метцель з самого початку:
- 1838-го року виникла вулиця Садова. Вона з'єднала парк з містом.
- Розширилася і була викладена бруківкою Головна алея, одночасно виводиться вода з центру парку до Головного входу.
- 1844 року тут будуються дві башти в готичному стилі, які за вказівкою Миколи I, який побував тут у 1847 році, були знесені, а замість них під керівництвом уманського архітекта Макутіна за проектом архітектора А. І. Штакеншнейдера спорудили в 1850—1852 роках башти в античному стилі.
- На терасі Муз засипають грот Аполлона і встановлюють обеліск «Орел».
- В 1841 році побудовано альтанку «Грибок» та Китайську альтанку.
- У 1842 — 1845 роках за проєктом архітектора Раппонета будується Павільйон Флори.
- В 1843 — 1845 роках на острові Анти-Цирцеї будується Рожевий павільйон.
Протягом цього часу з парку вилучають бюст Тадеуша Костюшка та скульптуру Юзефа Понятовського. У цей період «Софіївка» називається «Царициним садом».
Садівниками на той час були П. Ферре, який створив терасу на березі Нижнього ставу в 1840 році і терасу Муз на північному березі біля джерела Гіппокрени, і Босеє, який відкрив дальню перспективу з амфітеатру на Нижній став, зрізавши верхівки кількох дерев.
Училище садівництва
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek00THlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TkNWRU1TVTVOaVZFTVNVNU55VkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREFsT1RNbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREVsT0RKZkpVUXdKVGt5SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpUSkRYeVZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRPQ1ZFTVNVNE1pVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUY4eE9URTVMbXB3Wnk4eU5UQndlQzBsUkRBbFFURWxSREFsUWtVbFJERWxPRFFsUkRFbE9UWWxSREVsT1RjbFJEQWxRaklsUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGt6SlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd5WHlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NVeVExOGxSREFsUWtZbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EZ2xSREVsT0RJbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmTVRreE9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
30 березня 1859 року царським указом «Софіївку» передано у відання Головного училища садівництва Росії, переведеного з Одеси до Умані. Парк продовжував називатися «Царициним садом», хоч указом царя його названо «Уманським садом Головного училища садівництва».
З 1899 року, під керівництвом професора В. В. Пашкевича, парк поповнився новими насадженнями (Англійський парк), де було зібрано понад сто видів і форм рідкісних дерев і чагарників. Водночас проводяться вирубки догляду та санітарні вирубки рослинності.
Після революції «Софіївку» стали називати «Садом III Інтернаціоналу».
Державний заповідник
Постановою Раднаркому УРСР за N26/630 від 18 травня 1929 року «Софіївка» була оголошена державним заповідником.
Оранжерея, парники і, відповідно, частина території парку залишилися в підпорядкуванні сільськогосподарського університету. Парку надається самостійний статус і він аж до 1955 року перепідпорядковується кілька разів різним відомствам, як-от , , управлінню заповідників, управлінню у справах архітектури, які були створені при Раді народних комісарів тодішньої УРСР.
1945 року — парку дано повну назву: «Уманський державний заповідник „Софіївка“».
У 1946 році Рада Міністрів УРСР прийняла спеціальну постанову «Про відновлення і благоустрій Уманського державного заповідника „Софіївка“». На ремонт і реставрацію парку виділяється 1 мільйон карбованців.
1948 року — затверджується генеральний план відновлення і розвитку заповідника «Софіївка».
1949 року — створюється декоративний розсадник на площі 20 га. Активно проводяться роботи з ремонту і реставрації малих архітектурних форм, дорожньо-алейної системи, скульптур парку. Проводиться інвентаризація деревних і чагарникових порід, з'являються наукові праці з історії парку, його дендрофлори, про скульптури, малі архітектурні форми. В цей же період втрачено оригінали мармурових скульптур Аполлона Бельведерського, Венери-купальниці, Меркурія, з яких залишилися копії в органічному склі, а статуя Амура, як і бюст Станіслава Трембецького, безслідно зникли, хоч пізніше знайдено мармурові крильця від статуї Амура, які зараз містяться в музеї.
Академія наук
26 вересня 1955 року дендрозаповідник «Софіївка» на підставі Постанови Ради Міністрів України за N 1184 переводиться в систему Академії наук України і підпорядковується в своїй науковій діяльності Центральному республіканському ботанічному саду АН України. В підпорядкуванні ЦРБС АН УРСР парк «Софіївка» перебував аж до 1991 року.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTh6THpNNUwxTnZabWxwZG10aFgweHZaMjh1Y0c1bi5wbmc=.png)
В цей період проводяться значні роботи з реставрації об'єктів парку і їхнього відновлення, розширення території парку. Так, в 1958 році за постановою Черкаської обласної Ради «Софіївці» відведено 6,19 га землі за рахунок земель Уманського міськкомунгоспу та 9,5 га за рахунок земель Уманського сільськогосподарського інституту. У парку відновлені і навіть збільшені штати працівників за рахунок наукового відділу у порівнянні з 1836 роком, коли тут проводились найбільші за обсягом роботи.
В 1972 році до «Софіївки» приєднують територію площею 5,1 га, яка раніше належала військовій частині. В цей час замінюють всі дерев'яні східці на гранітні, при цьому порушується цілісність партерного амфітеатру як паркової композиції, бо замість серпантинових доріжок, його по центру перетинають гранітні східці від фонтану «Семиструмінь» до оранжерей сільськогосподарського інституту. Проводиться капітальний ремонт Рожевого павільйону із заміною гранітного фундаменту. На Головному вході замість дерев'яної огорожі на цегляних стовпчиках будується ажурна металева огорожа з гранітними колонами. На Головній алеї за проєктом Є. Лопушинської будується в 1974 році джерело «Срібні струмки». В ці ж роки асфальтується бруківка парку від Головних воріт до воріт сільськогосподарського інституту. При цьому прибирають круглу клумбу, яка була перед павільйоном Флори. Від мосту на острів Анти-Цирцеї до дамби по вулиці Інтернаціональній створюють упоряджену алею з водовипусками, гранітними сходами.
Стихійне лихо 1980
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdk9DODRNQzhsUkRBbFFURWxSREFsUWtVbFJERWxPRFFsUkRFbE9UWWxSREVsT1RjbFJEQWxRaklsUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpHSlVReEpUazJKVVF4SlRneEpVUXdKVUpDSlVReEpUaEdYeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNU5pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Зима 1979—1980 років була безсніжною та морозною. Товщина льоду сягала понад 0,7 м, а ґрунт промерз на глибину до 1,5 метрів. Потім у березні 1980 року пройшли великі снігопади, а низька температура повітря трималася майже до половини місяця. Після різкого потепління в другій половині березня сніг почав танути. За підрахунками фахівців, приплив води у ставки парку був таким великим, що коли б навіть за два тижні до стихійного лиха, що трапилося, були повністю відкриті всі водопропускні споруди на ставках, то і тоді вони були б не в змозі пропустити величезну кількість талих вод, що надходили у водоймища парку. Повінь розмила земляну греблю по вулиці Інтернаціональній, і вся маса води з Красноставського водоймища площею понад 17 га у вигляді селевого потоку пронеслась по поверхні льоду Верхнього ставу і пішла вниз ущелиною по течії річки Кам'янки, де розташовані головні об'єкти парку. Тоді ж під час повені були повалені гранітні пілони з вазами біля Головного входу. Була дещо зсунута і розвернута по осі на гранітному цоколі права башта, а також повалена з правого боку майже вся металева огорожа на гранітному підмурку.
Хоча рослинність парку під час повені зазнала значних втрат (деякі вікові дерева, які прикрашали центральну частину парку, загинули, а інші зазнали значних пошкоджень), видовий склад насаджень практично зберігся. При цьому загинули і самосійні, нецінні для паркових пейзажів дерева та кущі. Повінь пошкодила асфальтове покриття Головної алеї, знищила до основи дорожньо-алейну систему парку в його найнижчій частині від грота Фетіди до Головного входу з вул. Садової, були знесені і зруйновані всі металеві та дерев'яні мости, шлюзи, окремі скульптури та малі архітектурні форми. Наслідки повені були ліквідовані за короткий час.
Відновлення
Найбільші реставраційні, ремонтні та відновлювальні роботи в «Софіївці» було проведено після стихійного лиха в 1980 році, коли за чотири місяці було реставровано понад п'ятдесят об'єктів. За період з 1980 по 1993 рік за проєктом Є. Лопушинської упорядковано Ахеронтійське озеро, збудовано альтанку Грибок. Починаючи з 1980 року, почала освоюватися територія колишньої військової частини площею 5,1 га, де організовується адміністративно-господарча зона парку. Тут практично заново відбудовується 25 гаражів для автомобілів, тракторів і старовинних карет, які закуповуються в Польщі. Було капітально відремонтовано пункт технічного обслуговування техніки, добудовується невеликий лабораторний корпус з кімнатами для приїжджих. На базі колишніх складів боєприпасів, де під час війни німцями був влаштований шпиталь для радянських військовополонених з Уманської ями, збудовано бібліотеку з читальною залою, їдальню для робітників та службовців з кімнатою відпочинку, зала засідань на 90 місць, складські приміщення, у 1996 році газифіковано котельню, побудовано водонапірну башту, куди подається вода із свердловини, пробуреної в західній частині парку. Збудовано пилораму, столярний цех, сауну, приміщення для утримання коней, овець, птиці. З 1993 року парк охороняється підрозділом міліції.
З 1991 року парку надається статус самостійної науково-дослідної установи НАН України.
У 1995 році «Софіївка» брала участь в міжнародній конференції «Європа Ностра» і отримала всі відзнаки: медаль, диплом і барельєфну дошку за відновлення парку після стихійного лиха 1980 року, а також за збереження пам'яток історії та культури.
До 200-річчя заснування парку в 1996 році відновлено дію джерела «Залізна рура», повернуто його історичну назву. Вода цього джерела надходить, як і 200 років тому, з центральної частини парку із грота «Діани». При вході на територію парку з вул. Садової, зліва, зразу ж за вхідною баштою, розташована гірка, обсаджена ялівцями, туями та ялинами. В цій гірці ще тоді було влаштовано басейн, з якого, як і тоді, так і тепер поступає вода до «Залізної рури» та водоспаду з маленьким блюдцем води, збудованих за проєктом архітекторів інституту В. Б. Харченка та О. П. Гуменного. Цього ж року Національний банк України випустив ювілейну монету номіналом у 2 гривні, присвячену 200-річчю заснування парку.
28 лютого 2004 року дендрологічному парку надано статус національної установи, і він став іменуватися Національний дендрологічний парк «Софіївка».
За період з 1980 до 2007 року у «Софіївці» проведено значні обсяги робіт з реставрації, відновлення та повернення історичної достовірності майже на всій території історичного ядра парку. Зокрема:
- проведено реконструкцію Головного входу, Партерного амфітеатру, Площі зборів, масиву Дубинка, окремих об'єктів Єлисейських полів, Арборетуму ім. В. В. Пашкевича;
- реставровано обеліск «Орел», «Амстердамський шлюз», «Павільйон Флори», «Китайську альтанку», «Фазанник», «Ахеронтійське озеро», підземну річку «Ахеронт» та «Рожевий павільйон»;
- відновлено «Грот Аполлона» та інше;
- у західній частині «Софіївки» на площі 53 га створено практично новий парк з вхідною зоною з вулиці Київської, новою інфраструктурою обслуговування туристів, розарієм та чотирма водоймами, органічно вписаними в ландшафт тальвегу Грекової балки.
Впродовж останніх років у «Софіївці» на підставі вивчення основних традиційних елементів теорії декоративного садівництва і використання відповідних композиційних прийомів та принципів проведено:
- роботи з благоустрою і створення нових паркових композицій, які відповідають сучасним вимогам садово-паркового мистецтва;
- створено «Меморіальну зону рослинних композицій, посаджених відомими людьми України та світу»;
- проведено архівний пошук, за яким встановлено архітектурний задум будівничих та відновлено історичні назви окремих композицій та малих архітектурних форм на основі образів з поеми Гомера «Одіссея»;
- проведено пошукові роботи та розроблено проєкти стабільного забезпечення гідрологічного режиму парку, на сучасному рівні розроблено концепцію благоустрою нової частини парку з розміщенням альпінаріїв, розаріїв, Японського саду у пониззі річки Кам'янки на базі наявного природного середовища з виходами гранітних скель;
- завершено будівництво правого крила науково-лабораторного корпусу, в якому розміщено сучасний тризірковий готель «Софіївський».
Сучасна «Софіївка», бувши зразком садово-паркового мистецтва світового значення, маючи потужну матеріальну базу та високий науковий потенціал і розвинену інфраструктуру з обслуговування відвідувачів, може вже сьогодні стати школою для перепідготовки вітчизняних та закордонних ландшафтних архітекторів.
Нагороди
Багаторічна праця колективу Національного дендрологічного парку «Софіївка» НАН України неодноразово була відзначена на міжнародному та загальнодержавному рівні:
- у 1995 році адміністрація дендрологічного парку «Софіївка» за найкраще збереження, відновлення й реставрацію пам'яток історії, культури й архітектури стала одним із шести переможців Міжнародного щорічного конкурсу проведеного неурядовою організацією «Європа-Ностра» і нагороджена медаллю, дипломом і пам'ятною табличкою;
- за розвиток, реставрацію та удосконалення Національного дендропарку «Софіївка» НАН України, Указом Президента України за № 1133/2005 від 26 липня 2005 року авторському колективу у складі: Білякова Юрія Петровича — головного архітектора інституту «Укрпроектреставрація», Гуменного Олега Пантелімоновича — головного архітектора інституту «Укрінжпроект», Єгорова Юрія Івановича — головного архітектора міста Умань, Харченка Валерія Борисовича — начальника відділу інституту «Укрінжпроект», Грановського Геннадія Семеновича — голови ради ЗАТ «Агрошляхбуд», Роголя Ігоря Яковича — директора ПП «Інжпроект-2», Косенка Івана Семеновича — директора Національного дендропарку «Софіївка» Національної академії наук України та Бодрова Юрія Івановича — Уманського міського голови присуджено Державну премію України в галузі архітектури;
- співробітники парку нагороджені: Державними орденами і медалями України, а також трьома срібними та двома бронзовими медалями ВДНГ УРСР, медалями НАН України, відзначені іменними преміями НАН України ім. В. Я. Юр'єва;
- міжнародними преміями польського комітету ICOMOS-IFLA імені професора Яна Захватовича нагороджені директор парку, доктор біологічних наук, професор, член кореспондент НАН України Косенко І. С. (2005) та заступник директора з наукової роботи, кандидат біологічних наук Грабовий В. М. (2002).
- наукові розробки вчених парку підтверджені 16-ма авторськими свідоцтвами та патентами на винаходи;
- за участь у різноманітних виставкових акціях та конкурсах Національний дендрологічний парк «Софіївка» відзначений: багатьма дипломами, «Кришталевим Рогом Достатку» Міжнародного відкритого Рейтингу популярності та якості «Золота Фортуна», Подякою Державної туристичної адміністрації України, дипломом та статуеткою «100 найкращих товарів та послуг України», а в 2007 році «Софіївку» визнано одним із Семи чудес України.
Акти вандалізму
У 2010 році невідомі розбили статую Венери-купальниці, вкрали понад 10 решіток зливової каналізації. На початку 2016 року відбили голову від статуї Арістотелю, на алеї до фонтану «Змія» розкидали та розбили урни, сміттєві баки та лавочки для відпочивальників. Одна з ваз (вагою бл. 80 кг), яка прикрашає колони, опинилась в озері. Директор Іван Косенко оцінив збитки-2016 в сумі близько 60000 грн. У вересні 2023 року спалено альтанку на Тарпейській скелі.
Об'єкти парку
Цей розділ не містить . (травень 2020) |
За задумом архітектора, парк є наочною ілюстрацією до окремих частин поем Гомера «Іліада» та «Одіссея».
Південна частина
Парк починається з головного входу по вулиці Садовій. За ним йде центральна алея. Башти головного входу, споруджені у 1850 — 1852 роках, збереглися до нашого часу разом із в'їзними воротами та хвірткою]]. Огорожа від башт протягом цих років багато разів змінювалась — від дерев'яної на цегляних стовпчиках до металевої на гранітних колонах, до вигляду, який вона має тепер, разом з реконструйованим мостом, сходами та комплексом для обслуговування туристів, що тепер носить статус Будинку творчості вчених Національної академії наук України. Цей будинок має оригінальну архітектуру, а на вершині будівлі — оглядовий майданчик. Крім музею, в Будинку творчості вчених є готель на 45 осіб, ресторан, сауна.
Верхню частину конусоподібної покрівлі вхідних башт завершують прикраси, що нагадують смолоскип. За однією із версій, Головний вхід до парку нагадує вхід в Афінський ринок, а деталі, що завершують сторожові башти, запозичені з храму богині Вести в Тіволі (Італія). Довгий час вхід до парку прикрашали італійські пірамідальні тополі, що їх завіз С. Щ. Потоцький. Саме з «Софіївки» вони розповсюдились по всій Росії (Про це свідчить лист імператора Росії Олександра І до Софії Потоцької, в якому він дякує їй за транспорт із саджанцями пірамідальної тополі, що прибув до Петербурга).
До стихійного лиха, яке трапилося в ніч з 3 на 4 квітня 1980 року, головний вхід прикрашали ялиці бальзамічні. Вони загинули, а на їх місце висаджено дві туї колоноподібні 20-річного віку, які добре вписалися в архітектурний ансамбль.
Праворуч, біля входу в парк, за стіною туї знаходився будинок Музею історії парку. Він був відкритий у вересні 1985 року. Музей, створений на громадських засадах завдяки ентузіазму працівників парку та його шанувальників, не був розрахований на масове відвідування. Це був методичний центр для підготовки екскурсоводів. В ньому також були зосереджені матеріали з історії «Софіївки». Будинок, в якому був розміщений музей, збудований у 1957 році, до 1980 року використовувався як адміністративно-лабораторне приміщення, а в 1996 році його фонди перенесено до нинішнього адміністративного корпусу, який розташований на території парку. Тепер, з місця, де був розташований музей, відкривається вид на гранітні скелі та невеличке Женевське озеро — яке виникло в 30-х роках XX ст.
На території поляни, що вище Женевського озера, в 1841 році була збудована дерев'яна альтанка для караульного солдата. Вона нагадувала по своїй формі грибок, тому місцевість схилу праворуч по ходу в парк дістала назву Грибок. Альтанка відновлена в 1994 році.
По центральній алеї парку, на шляху від Головного входу до Тарпейської скелі, праворуч росте група ялин, а також болотний кипарис (таксодій дворядний). Дерева ці посаджені в 1891 році. Раніше цю ділянку парку називали Малою Швейцарією. З історичних архівних матеріалів відомо, що свій завершений вигляд ця ділянка парку набула в період військових поселень, після завершення будівництва вхідних башт.
Тарпейська скеля розташована праворуч по ходу Головної алеї. На ній розташована дерев'яна альтанка легкої конструкції, що продовжує скелю. Вперше її встановлено в 1839 році, пізніше, коли постаріла, — зняли, і лише в 1950 році відновили знову. Скеля названа як південно-західна стіна Капітолійської фортеці Стародавнього Риму, яка збереглася до нашого часу. При Потоцьких тут закінчувався парк.
Перед павільйоном Флори, праворуч, розташоване джерело — «Срібні джерельця». Оформлення його виконано в античному стилі. Це підковоподібна споруда з граніту, на краях якої дві вази з декоративними рослинами. В середній частині вертикальної стінки вмонтовані декоровані бронзою трубки, з яких тече джерельна вода. Фонтан «Срібні джерельця» був споруджений в 1974 році за проєктом київського архітектора О. І. Лопушинської на місці будки із залізною трубою для випуску води, яка стояла тут з 1850 року.
Алея закінчується павільйоном Флори. Перед ним спланована площа, від якої, огинаючи павільйон, розходяться кілька доріг. Асфальтова дорога через Венеційський місток веде до Верхнього ставу і до виходу на територію Уманської сільськогосподарської академії (колишнє Головне училище садівництва), повз оранжереї на видовий майданчик біля обеліска. Звідти по Верхній алеї можна вийти на терасу Бельв'ю і повернутися на площу до павільйону Флори. По цій дорозі, навколо центральної частини парку, можна прогулюватися в кареті.
Друга дорога від павільйону Флори підіймається круто ліворуч і догори, веде до вхідної зони в парк з вулиці Київської, до адміністративно-господарської зони парку, до поляни Дубинка і далі в західну частину, де створені сучасні види парку.
Нижня алея проходить вздовж берега Нижнього ставу.
Зблизька павільйон Флори виглядає вишукано завдяки своїм точним архітектурним формам, високим колонам в доричному стилі та барельєфу на фризі, що зображає листя і грона винограду. Орнамент виконано в 1852 році за малюнками академіка архітектури О. І. Штакеншнейдера. Гранітні сходи ведуть до просторої овальної зали. В проміжках білих колон відкривається панорама Нижнього ставу.
- Женевське озеро
- Грот "Грибок"
- Фонтан поряд з Головним входом до парку
- "Срібні джерельця"
Центральна частина
Цей розділ не містить . (травень 2020) |
В основу композиційного рішення центральної частини парку покладені сюжети з міфології Стародавньої Греції та Риму, а деякі місця нагадують оселю грецьких богів, героїв, письменників та філософів.
Праворуч від павільйону Флори знаходиться виконаний з гранітних клиноподібних каменів аркового склепіння так званий Венеційський міст. Міст прикрашають гранітні пілони, між якими звисають важкі ковані ланцюги. Трохи нижче мосту влаштовано дерев'яний шлюз для пропуску води в річище Кам'янки.
Посеред Нижнього ставу з широко роззявленої пащі змії, що звивається на камені, б'ється стовп води — фонтан «Змія». Вода надходить до фонтану по самопливному підземному водогону, викладеному з гранітного тесаного каменю вздовж дороги, яка веде від академії та оранжереї до павільйону Флори.
Напроти Громового гроту (гроту Каліпсо), знаходиться відстійник та відгалуження водоводу, щоб подавати воду в інтер'єр гроту. Відстояна і таким чином очищена вода по чавунних трубах, укладених під невеликим нахилом, самопливом, що зводить до мінімуму втрату сили тиску при терті води об стінки трубопроводу, подається до фонтану.
Діаметр фонтанної голівки «Змія» в порівнянні з трубою водопроводу зменшено в 10 разів. Точно розрахована подача води і просте інженерне рішення виверження її з фонтану забезпечує невелику різницю у висоті між стовпом фонтану і рівнем Верхнього ставу всього лише 1,5—2,5 метри і, таким чином, висота фонтану досягає 12—16 метрів. Спочатку вода фонтану линула в висоту просто з отвору в камені і фонтан називався «Самсон», як і відомий фонтан в Петергофі. Пізніше, в часи військових поселень, на камені була встановлена скульптура змії. Змія була вилита з бронзи невідомим майстром. Якщо її вузол розтягнути в довжину, вона буде розміром в 10,65 м.
У центрі на Верхній алеї — статуя Гермеса (у римлян — Меркурій). Ця статуя знаходиться в парку з 1800 року, її встановлювали, як і інші статуї, в різних місцях парку і неодноразово реставрували.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU1THlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1NWRU1DVkNNU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTVNVNE9DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRFbE9ERWxSREFsUWtVbFJERWxPRFFsUkRFbE9UWWxSREVsT1RjbFJEQWxRaklsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF3SlVKR0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBMbXB3Wnk4eU5USndlQzBsUkRBbE9VUWxSREFsUWpBbFJEQWxRamtsUkRBbFFqRWxSREVsT1RZbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREVsT0RnbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF4SlRneEpVUXdKVUpGSlVReEpUZzBKVVF4SlRrMkpVUXhKVGszSlVRd0pVSXlKVVF4SlRneEpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
В кінці Нижньої алеї розташована на високому гранітному п'єдесталі двометрова статуя давньогрецького поета-драматурга Евріпіда. Він зображений у повний зріст із сувоєм в правій руці і зв'язкою рукописів біля ніг. Скульптура Еврипіда єдина в парку, яку не переставляли на інше місце з часу її встановлення 1800 року. 1996 року всі оригінали мармурових скульптур перенесено в музеї, а на їх місця встановлено копії з гіпсу та оргскла.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc1TDBKeWFXUm5aVjlwYmw5VGIyWnBlV2wyYTJFbE1rTmZWVzFoYmlVeVExOVZhM0poYVc1bExsOHdOaTR5TURFd0xtcHdaeTh5TlRCd2VDMUNjbWxrWjJWZmFXNWZVMjltYVhscGRtdGhKVEpEWDFWdFlXNGxNa05mVld0eVlXbHVaUzVmTURZdU1qQXhNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Далі, біля підніжжя крутого схилу, розташоване джерело Гіппокрени (Іппокрени). За грецькою міфологією, джерело Гіппокрени з'явилося від удару копита крилатого коня Пегаса (звідси «кінське джерело») на горі муз Геліконі в Беотії. Джерело присвячене Аполлону і музам.
На квадратному п'єдесталі біля джерела 1851 року було встановлено статую Венери — що купається, яка раніше стояла в гроті Аполлона. Зараз на цьому місті стоїть копія в оргсклі, виконана 1952 року. Нижче від статуї із гранітного п'єдесталу біжить джерельна вода, яка в будь-яку пору року має однакову температуру. Вода наповнює бронзову напівчашу, прикрашену декоративним зображенням вужів, і, переливаючись через її краї, стікає по гранітному підземному каналу в Нижній став.
Через нижній став до Площі зборів веде металевий місток — з якого відкривається вид на Великий водоспад. Вода надходить сюди через підземну річку Ахеронт із Верхнього ставу. Побудовано водоспад в перший період створення парку.
Площу зборів прикрашають різноманітні архітектурні елементи паркової композиції. Ця назва з'явилася в період, коли «Софіївка» перебувала у віданні управління військових поселень. Того часу в парку в недільні дні грав військовий оркестр і шляхетні люди міста збиралися тут, щоб послухати музику, потанцювати. Але площа створена в перший період будівництва парку.
Площа зборів обрамлена дерев'яними лавочками. Знаходиться вона на півострові овальної форми. У центрі площі розташований басейн, посередині якого поміщено велику гранітну вазу. В басейні плавають декоративні риби. Вода в басейн надходить підземною чавунною трубою з Верхнього ставу і тримається на одному рівні, тому що надмір води відводиться в Нижній став через прокладений під землею гранітний канал. Улітку вазу прикрашають яскраві квіти. Біля басейну розташована статуя Паріса.
Ліворуч від площі зборів розташований грот. Велика гранітна брила, вагою понад 300 тонн, зависла без опори і утримується лише на трьох точках. Надійність цієї споруди перевірила сама природа. У 1838, 1976, 1986 роках, коли в Умані траплялися значної сили землетруси, грот залишився неушкодженим. Грот називають Гротом страху та сумніву (раніша назва — Грот Тантала).
Над Гротом страху і сумніву, біля Великого водоспаду розташований невеликий п'єдестал. Колись тут стояла статуя Амура — виконана з білого мармуру. З оригінала збереглися лише крила Амура. 1996 року, за фотографіями, вона відлита київським скульптором І. Д. Дідуром з органічних матеріалів і встановлена на своєму місці. Статуя зображає хлопчика, який порозкидав всі свої стріли, тятива, що з'єднувала кінці лука, розірвана. Амур відхилився назад і ламає і свій лук.
Вище Площі зборів ідуть гранітні сходинки вздовж великої гранітної брили нагору. Відразу ж зліва знаходиться Західний грот (грот Скілли, або Сцілли). Грот створено з рожевого граніту, в ньому влаштовано гранітні лавочки та столик.
Далі, праворуч, знаходиться майданчик, вирубаний у скелі по краю крутого обриву. Майданчик називають Бельведер, тому що на ньому деякий час стояла статуя Аполлона Бельведерського. У період військових поселень, 1847 року майданчик обнесли ажурною металевою огорожею, яка збереглася до нашого часу. Перед входом на майданчик відкривається вид на нижню частину скелі, яка нагадує профіль людського обличчя. За одними переказами — профіль Людвіга Метцеля, за іншими — Станіслава Потоцького. Оглядовий майданчик на Бельведері прикрашає мармурова антична статуя Орфея.
Дещо вище від Бельведерської скелі сусідня з ним ділянка називається Кавказькою горою. На Кавказькій гірці було встановлено з білого мармуру статую керівника польського повстання 1794 року Тадеуша Костюшка. 1847 року за наказом Миколи І, який тоді відвідав Умань і «Софіївку», статую Костюшка разом із статуєю наполеонівського генерала Ю. Понятовського, яку теж установив О. Потоцький на Єлисейських полях, відправили в Гомель. Натомість, цар пообіцяв прислати статую своєї дружини Олександри Федорівни, на честь якої «Софіївку» і почали називати «Царицин сад». І 1850 року ця статую, що зображала в бронзі царицю, яка сиділа в кріслі, тут було встановлено. За радянської влади статую цариці як високохудожній твір відомого російського скульптора В. О. Шервуда, відправили в Петроградський Ермітаж. 1939 року тут встановили пам'ятник Володимиру Леніну. 1941 року він був знищений німцями. 1964 року на Кавказькій гірці встановили мармуровий бюст Тараса Григоровича Шевченка на тому самому п'єдесталі, на якому розміщувалася статуя цариці. У газеті «Уманська зоря» від 29 травня 1964 року опублікували зображення пам'ятника. Постамент за своїми розмірами був невідповідним для бюста, і 1965 року виготовили новий гранітний п'єдестал, але бюста Т. Г. Шевченка так і не встановили, його передали в село Родниківку 1985 року, де він стоїть і зараз.
- Статуя Еврипіда
- Джерело Іппокрени
- Паріс
- Амур
Східна частина
На схід від статуї Амура ліворуч розташовані гранітні сходи, які ведуть до гротів Локетек та Горішок. Вони створені ще в перший період будівництва парку.
Грот Горішок розташований з правого боку. Він завершує композицію Долини гігантів. У гроті Горішок вирубана гранітна лава, а поряд з ним влаштовано штучний триступеневий водоспад.
Ліворуч і вниз знаходиться грот Локетек — масивна природна скеля. У ній вибита лавка й встановлено круглий стіл. Про нього згадується у всіх відомих описах «Софіївки». Грот влаштований в честь короля Польщі Владислава.
Далі по алеї знаходиться міст через русло річки Кам'янки, який веде в Темпейську долину. У цьому місці Людвіг Метцель намагався створити прообраз грецької Темпейської долини. Тут росли 9 берестів, що алегорично відображали дев'ятьох синів Потоцького. Двоє з них (Костянтин та Микола) померли в ранньому віці, а також і дочка Потоцьких Гелена. Як пам'ять про їх ранню смерть в долині встановлено гранітний обеліск, який має назву «Усічена колона» — (Розбита або Зламана колона). Біля основи обеліска покладено надмогильний гранітний камінь, який нагадує лева, що спить, а поряд протікає струмок річки Кам'янки, розбитий на три окремих маленьких водоспади. Називаються вони «Три сльози» й алегорично виражають смуток матері за трьома померлими дітьми.
Праворуч на гранітному постаменті встановлений мармуровий бюст давньогрецького філософа Платона. У парку також встановлені бюсти Арістотеля — Гомера та Сократа.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF3TDBGc1kyOTJaVEV1YW5Cbkx6STFNSEI0TFVGc1kyOTJaVEV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Наступна частина парку називається Єлисейські поля. Біля входу на Єлисейські поля лежить гранітна брила природної форми, а поряд з нею — тесана чотиригранна шліфована гранітна колона. Ці два камені випадково виявилися поряд в «Софіївці» і з часом почали називатися композицією «Природа та мистецтво».
Вглиб Єлисейських полів, ліворуч на зеленому лузі, на гранітному п'єдесталі стоїть гранітна ваза. Праворуч од лужка з вазою розташована ділянка каменів різної величини. Камені вкриті мохом, між ними ростуть поодинокі дерева і кущі та без певного напрямку ідуть стежки. На початку будівництва парку цю місцевість названо Критським лабіринтом. Праворуч стоять штучно зрощені три дерева тополі білої, які вже відмерли. Їх називають «сімейним деревом».
На схід від Єлисейських полів знаходиться найбільший висічений у природній скелі грот. Він називається Левовий або Громовий (первісна назва — грот Каліпсо). Вхід до нього розділений на дві половини гранітною грубої форми підпорою. Недалеко від входу на правій стіні залишилися видовбані в стіні два рядки польською мовою, які належать Станіславу Потоцькому: «Забудь тут пам'ять про нещастя і прийми щастя віще, якщо ж ти щасливий, так будь ще щасливішим».
Далі по алеї знаходиться грот Фетіди (Венери). Грот має вестибюль, що складається з чотирьох колон. Вони утримують на собі гранітну плиту та напівкругле вікно. Середину гроту прикрашає скульптура Венери Медицейської, відреставрованої останній раз в 1952 році.
Праворуч від грота Фетіди стоїть статуя Аполлона Флорентійського. Скульптура зроблена із оргскла відповідно до мармурового зразка, який став зовсім непридатним. Перша її копія відлита і встановлена тут 1958 році, але 1980 року вона була розбита повінню. Це друга копія, виготовлена 1980 році.
Ліворуч від грота Фетіди знаходиться круглий павільйон, який назвається Фазанником. Цей павільйон збудований з круглих дубових колон, інкрустований корою дуба, ясена та клена. Встановлений він у парку в 1812 році. Під час повені 1980 року Фазанник також був зруйнований, а його покрівлю потік води заніс на камені Критського лабіринту, де її розібрали й вивезли частинами. Крім відновленої покрівлі, павільйон виготовлено із нових деталей за кресленнями інституту «Укрпроектреставрація». Посеред павільйону влаштовано невеликий басейн з фонтаном у центрі. Вода для нього подається по трубі з Верхнього ставу, висота водяного струменя досягає 3—3,5 м.
В найпівнічно-східнішій частині парку знаходиться Верхній став. На ньому знаходиться острів, на якому виділяється павільйон, обсаджений екзотичними рослинами. Це Острів кохання (попередня назва — острів Анти-Цирцеї). Острів Анти-Цирцеї створений в перший період будівництва парку в розширеній частині Верхнього ставу, або Чаруючого моря. Кріпаки насипали острів вручну і надали йому овальної форми з таким розрахунком, щоб не закривати далекі перспективи ставу.
Береги острова Анти-Цирцеї, так само, як і ставу, обкладені гранітом. Зв'язок з островом спочатку здійснювався з допомогою порому чи човна, а 1853 року між північним берегом і островом побудовано на кам'яних опорах дерев'яний місток для пішоходів.
Павільйон будувався в готичному стилі, але після відвідування парку 1847 році Миколою І за його вказівкою цей павільйон було знесено, а на його місці 1850 року побудували новий в стилі епохи Відродження. Він існує і в наш час, і його називають відповідно до кольору первісного пофарбування Рожевим. Проект Рожевого павільйону розробив для «Софіївки» академік архітектури О. І. Штакеншнейдер, а спорудження його здійснювалося під керівництвом архітектора І. Макутіна.
Нинішній павільйон — висока споруда, яка логічно вписалася в загальний ансамбль острова з його деревами, кущами і є центральною архітектурною точкою на острові. В основі плану павільйону лежить восьмикутник.
На березі Верхнього ставу розміщений Амстердамський шлюз. Шлюзове облаштування створено в перший період будівництва парку і призначене для пропускання човнів з Верхнього ставу в підземну річку Ахеронт і, навпаки, а також для спуску води зі ставу.
Шлюз складається із двох взаємодійних частин. Перша діє постійно, перекриває воду з Верхнього ставу. Внизу є контрольна заслінка, через яку з допомогою гвинта регулюється до певного рівня глибина води в підземній річці і в ставку. Цю частину шлюзового обладнання теж було зруйновано під час повені 1980 року, а потім виготовлено знову.
Друга — одноразової дії шлюз, коловорот якого приводиться в рух спеціальною лебідкою, і дерев'яний щит на масивних залізних ланцюгах може або опускатися, повністю перекриваючи доступ води в підземну річку, або підніматися, відкриваючи воду.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt4THlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNRaVZFTVNVNFJpVkVNQ1ZDTkY4bFJEQWxRamRmSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdYeVZFTUNVNU1DVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ09DVkVNU1U0TnlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1M1cWNHY3ZNalV3Y0hndEpVUXdKVGt5SlVRd0pVSTRKVVF3SlVJekpVUXdKVUpDSlVReEpUaEdKVVF3SlVJMFh5VkVNQ1ZDTjE4bFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRakJmSlVRd0pUa3dKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd5SlVRd0pVSTRKVVF4SlRnM0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Підземна річка Ахеронт була споруджена в перший період будівництва парку, її довжина під землею — 211 м, а починаючи від Верхнього ставка — понад 223 м, ширина З м і висота 3 м. Глибина води в каналі досягає 1 м. Протягом всього підземного каналу влаштовано 4 люки, з допомогою яких частково забезпечується його освітлення, а також здійснюється аерація.
- Бюст Сократа
- Бюст Платона
- Бюст Арістотеля
- Бюст Гомера
Західна частина
Західна частина парку починається із входу по вул. Київській, біля якого знаходиться магазин «Флора», «Акванарій». Тут розміщені адміністративно-господарські будівлі, створено розарій — де зростає понад 5000 екземплярів понад 150 сортів троянд.
На схилі, західніше від Нижнього ставка, розташована природна діброва, яка називається Дубинка. На цьому місці колись був дубовий ліс, але від нього зберігся лише один старий дуб на галявині біля Китайської альтанки. Всі інші дерева, що створюють картину густого природного дикого лісу, висаджені пізніше, вік їх менше ніж 200 років. Частина їх посаджена ще в перший період будівництва парку, частина — пізніше, а ще більше тут самосіву, який довго не вирубувався, і лише протягом 1999—2002 років граби, клени, ясени і інші самосівні дерева та кущі були вирізані, викорчувані і після планування посіяно газон. В 60-х роках 20 століття, за Дубинкою висаджені і дерева-екзоти. Раніше тут був Грековий ліс, відомий з часів турецької навали 1674 року . Очевидно, від лісу дістала назву і Грекова балка, що проходить через весь парк вздовж південного його краю. Останні залишки Грекового лісу, що ще зберігалися у вершині Грекової балки, були вирубані і продані на початку XX ст. для поповнення місцевої казни.
Під час Другої світової війни окупанти вибрали поляну Дубинка місцем поховання своїх воїнів.
Китайська альтанка — зроблена повністю з дерева і пофарбована в різні кольори, протягом минулого часу реставрувалася неодноразово, останній раз у 2001—2002 роках. Альтанка із заходу прикрита гіллям модрини, а трохи збоку стоїть старий дуб — віком близько 400 років. Народні перекази сповіщають, що саме під цим дубом зустрічалися герої селянського антифеодального повстання 1768 року Максим Залізняк та Іван Гонта. (Див. Дуб Гонти).
Поряд з альтанкою встановлено 1975 року меморіальний камінь на згадку про революційні події, які тут відбувалися. Поляна слугувала місцем проведення перших міських мітингів, демонстрацій, зборів. Тут, 1904 року відбулася перша маївка, а в 1919 році робітники святкували Першотравень.
- Китайська альтанка
- меморіальний камінь
- Пейзажі західної частини
- Старий дуб
Північна частина
Англійський парк — або арборетум ім. В. В. Пашкевича, розташований у північній частині парку. Він займає невелику територію у формі трикутника, площею близько 2 га. Його вершина торкається воріт Уманської сільськогосподарської академії. Одну сторону трикутника обмежує широке асфальтоване шосе, обсаджене столітніми липами. Друга сторона межує з партерним амфітеатром, а на лінії основи знаходиться поляна з бюстом Сократа. Територія арборетума густо порізана досить складним лабіринтом стежок. Тут є басейн, де колись розміщалась колекція водяних рослин, а також кам'яниста гірка, покрита колись рослинами-сукулентами — багаторічними рослинами, вегетативні органи яких здатні накопичувати вологу, завдяки чому вони можуть рости в пустелях, на камінні і в пісках.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhoTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxSREVsT0RRbFJERWxPVFlsUkRFbE9ESWxSREFsUWpVbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREVsT0RCZkpUSXlKVVF3SlVFeEpVUXdKVUpGSlVReEpUZzBKVVF4SlRrMkpVUXhKVGszSlVRd0pVSXlKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3SlRJeUxtcHdaeTh5TlRGd2VDMGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpESlVReEpUZzBKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd5SlVReEpUZ3dYeVV5TWlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TkNWRU1TVTVOaVZFTVNVNU55VkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DVXlNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
На ділянках арборетума росте найбільша кількість екзотичних деревних та кущових рослин, цінних і в декоративному, і в лісогосподарському відношенні, їх кількість в 1987 році становила понад 100 видів і форм.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WlM5bE1TOGxSREFsUVRFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EUWxSREVsT1RZbFJERWxPVGNsUkRBbFFqSWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJM0pVUXdKVUk0SlVRd0pVSkRKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd6TVM1cWNHY3ZNalV3Y0hndEpVUXdKVUV4SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnMEpVUXhKVGsySlVReEpUazNKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNekV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Поряд з Англійським парком на захід знаходиться Партерний амфітеатр і оранжерея. Перед оранжереями ділянку парку створено в трьох рівнях в регулярному стилі. Верхня частина — це стрижені газони правильної форми, краї яких прикрашають різноманітні сорти поліантових троянд. Середня частина Партерного амфітеатру утворена гранітною стіною та широкою підковоподібною алеєю, яка плавно огинає пологу частину схилу з багатою трав'янистою рослинністю, що спускається до басейну з фонтаном Семиструмінь. Гранітну підпірну стіну, поставлену 1845 року, прикрашають виткі троянди, хвилівник, дикий виноград, , а біля краю схилу, як і у верхній частині амфітеатру, також ростуть троянди.
Партерний амфітеатр перетерпів багато змін. В часи Потоцьких тут був парадний вхід в парк. Тоді виникла назва цієї ділянки — Долина троянд. Прямолінійна дворядна шпалера туї до Німецько-радянської війни складалася тільки з одного ряду висаджених 1910 року туй. Вона непомітно обмежувала регулярну частину парку, адже її підстригали на висоті не більше 1 м. Під час війни належного догляду за парком не було, туї не підстригалися і після війни. В 50-х роках було висажено ще один ряд, верхній — туї західної. Оскільки пропускна здатність серпантина вузьких доріжок між рабатками троянд не забезпечувала вільного проходу відвідувачів, кількість яких все збільшувалася, 1957 року ділянку перепланували. По центру схилу збудували гранітні сходи, які вели до фонтану Семиструмінь, а на рабатках, де колись росли троянди, висадили різноманітні види і форми ялівця і туї, а краї обсадили тамариксом. Майже всі сходи в парку в початковий період будівництва були дерев'яні, з часом вони руйнувалися і постійно вимагали ремонту, тому в 1950—1960 роках їх замінили гранітними.
Коли проводилася реставрація парку в 1996 році, зазнав корінної реконструкції і Партерний амфітеатр. За основу взято карту «Софіївки» за 1855 рік, на якій чітко видно цю ділянку парку. Тому, демонтувавши гранітні сходи, відновили серпантинову доріжку, а сорокарічні туї звичайні та колоноподібні, ялівці, шовковиці та інші цінні рослини пересадили на новостворені ландшафти Західної частини парку.
Фонтан Семиструмінь влаштований в перший період будівництва парку. Фонтан є невеликим круглим басейном з ажурною бронзовою вазою посередині. З центра вази вириваються вгору сім пружних струменів води. Вода до фонтану подається підземним самопливним водогоном від Ахеронтійського озера. За рахунок перепаду місцевості висота центрального струменя фонтану досягає 5 м. Зайва вода скидається через підземні водостоки в Нижній став.
За фонтаном установлена статуя «Зима». Статуя зображає старого чоловіка, обличчя його виражає біль, страждання, він намагається прикритися хітоном, щоб захиститися від холоду. Вважалося, що це — алегорія і пори року, і життя людини. Раніше статуя називалась скульптурою Вічного Жида.
Нижче від Партетного амфітеатру знаходиться Тераса Муз. На ній у 1856 році встановлено гранітний обеліск. Вершину обеліска до революції 1917 року прикрашав позолочений триголовий орел, а напис вказував, що він поставлений на честь відвідування парку Миколою І. Після революції обеліск і напис щезли, і лише до 200-річчя «Софіївки» 1996 року за проєктом інституту «Укрпроектреставрація» цим же інститутом виготовлений триголовий орел — сімейний герб династії Романових. Обеліск огороджений кованим декоративним ланцюгом.
Наукова робота
У Софіївці ведеться наукова робота в галузі дендрології, садівництва (зокрема вивчення, акліматизація та інтродукування цінних рослин), паркобудівництва, ботаніки та екології рослин. Національний дендрологічний парк «Софіївка» є науково-дослідним інститутом у складі Відділення загальної біології Національної академії наук України згідно з Постановою Президії Національної академії наук України № 68 від 18.04.2005 р.
Структура Національного дендрологічного парку «Софіївка» як науково-дослідного інституту НАН України:
- Загальне керівництво науково-дослідним інститутом здійснює — Директор НДП «Софіївка» НАН України чл.-кор. НАН України, д.б.н., професор Косенко І. С.
- Загальне керівництво науковими підрозділами здійснює заступник директора з наукової роботи к.б.н.,с.н.с. Грабовий В. М.
- координацію наукової роботи проводить учений секретар к.б.н. Швець Т. А.
- Наукові відділи:
- Відділ дендрології паркобудівництва та екології рослин
- Відділ репродуктивної біології рослин та впровадження
- Відділ трав'янистих рослин природної та культурної флори
- Відділ фізіології, генетики та селекції рослин
- Науково-допоміжні підрозділи та служби
- Підрозділ Науково-технічної інформації. Наукова бібліотека.
- Блок обслуговування туристів: Будинок творчості вчених, Магазин «Флора Софіївки», Акванарій, Кафе «Софіївка», готель «Софіївський»
- Господарська служба
- Машинно-тракторна служба
- Служба енергетики
- Ремонтно-будівельна служба
- Служба охорони
- Бухгалтерія та відділ кадрів.
Основні напрями діяльності дендропарку:
- вивчення природної та культурної флори Південного Лісостепу України;
- збереження в штучних умовах у зоні південної частини Правобережного Лісостепу України колекцій живих рослин, в тому числі рідкісних і зникаючих видів, а також насаджень ландшафтних композицій парку;
- проведення науково-дослідних робіт у галузі інтродукції і акліматизації рослин і охорони рослинного світу, а також розробка питань ландшафтного на базі дендропарку;
- розробка технології розмноження найцінніших видів і впровадження їх в культуру;
- науково-просвітня робота в галузі ботаніки і охорони природи, декоративного садівництва і ландшафтної архітектури.
Найважливіші наукові досягнення:
- розроблено та модифіковано технології насінного та вегетативного розмноження декоративних рослин, за якими щорічно вирощується понад 200 тис. саджанців, що використовуються в ландшафтних композиціях дендропарку та інших об'єктів у Лісостепу України.
- розроблено технології мікроклонального розмноження in vitro для багатьох декоративних та рідкісних рослин.
- Створено розсадник фундуків площею 10 га.
- За матеріалами досліджень останнього десятиріччя опубліковано понад 800 наукових праць, в тому числі 34 монографії.
- проведено архівний пошук, за яким встановлено архітектурний задум будівничих та відновлено історичні назви окремих композицій та малих архітектурних форм на основі образів з поеми Гомера «Одисея».
- впродовж останніх років у західній частині «Софіївки» побудовано новий парк площею 53 га, в якому з використанням новітніх досягнень садово-паркового мистецтва створено паркові композиції, в яких зосереджено основну частину колекційного фонду інтродуцентів дендропарку, яку згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 11.02.2004 № 73 внесено до реєстру Національного надбання.
Міжнародне наукове та науково-технічне співробітництво
Діють прямі договори про співпрацю з , Закладом фізіографії і Арборетумом у Болестрашице (Arboretum in Bolestraszyce)(Польща), , Курницьким арборетумом Польської академії наук, Ботанічним садом Люблінського університету, музею-замку у Ланцюті, з польською компанією «Super Flora», Варшавським Ботанічним садом Польської академії наук, Ботанічним садов Варшавського університету, Ботанічним садом Брно (Чехія), Кишенівським ботанічним садом (Молдова), Цзямуським університетом (Jiamusi University in China), Лісогосподарським управлінням повіту Ванцін провінції Ділін, з Цзямуським університетом (Інститут «науки про життя»), з Пекінським ботанічним садом, з Цзямуською Компанією Садового Господарства «Шенцай» Ко Лтд в Китаї.
У рамках цих договорів відбувається обмін досвідом, спеціалістами, науково-технічною інформацією та професіональною літературою. Щорічно сторони угод обмінюються спеціалістами по передачі науково-технічного досвіду і проведенню наукових досліджень у різних напрямках, а також здійснюють співпрацю в відношенні інтродукції та культивування нових рослин.
Проблеми парку
У 2014 р. різними видами рубок у парку було заготовлено близько 155 м³ деревини на площі близько 57 га, чим завданий суттєвий збиток біорізноманіттю. Крім того, у Софіївці незаконно проводилися рубки в 2013 р., 2014 р. і 2015 р., не маючи лімітів, затверджених Мінприродою України.
Однією з головних проблем парку є забруднення довкілля відвідувачами через їхній низький рівень виховання, неусвідомлення цінності природних і культурних надбань парку. Масовість напливу туристів лише поглиблює кризу екосистеми. Окрім цього, сусідні будівлі, такі як автозаправна станція, також негативно впливають на рослинність заповідника.Для рівноважного розвитку Софіївського екомузею необхідні не лише кошти на підтримання інфраструктури парку, але й зміна менталітету відвідувачів і мешканців міста. Адміністрація парку сподівається, що внесення пам'ятки до списків Світової спадщини ЮНЕСКО поліпшить ситуацію. Втім, ніяких державних чи регіональних заходів, спрямованих на зміну відношення відвідувачів до довкілля і музею зокрема, не проводиться.
Дозвілля
Парк відкритий для відвідування щодня з 9 години (хоча можна потрапити до парку і раніше), а після 18 години вхід до парку безкоштовний. До послуг відвідувачів численні екскурсоводи.
Крім екскурсій, в парку можна поплавати на поромі, гондолі, пропливти на човні підземною річкою Ахерон, прокататися на конях, як верхи, так і в екіпажі, сфотографуватися у строях, які були модні у XIX столітті, покататися на катамаранах і веслових човнах. До послуг відвідувачів фотографи, що роблять фото за 5 хвилин.
Багато щойно одружених уманців обов'язково їдуть до парку. В павільйоні Флори навіть проводять розпис молодят, не тільки з Умані, а з інших міст України.
На території парку та біля входів до нього продаються численні сувеніри, книги з історії Умані і Софіївського парку, працюють лотки швидкого харчування, де також продаються різноманітні безалкогольні напої та пиво. Біля місць відпочинку працюють безкоштовні туалети.
- Прогулянка на поромі
- На гондолі
- Вхід до підземної річки
- Верхова прогулянка
Галерея
- Великий водоспад
- "Сімейне дерево"
- "Сімейне дерево" взимку 2004 р.
- Фонтан "Семиструмінь"
- Нижня частина скелі Бельбедер
- Острів кохання
- Водоспад "Три сльози"
- Грот Венери
- Грот Венери взимку
- Вид на готель взимку
- Грот Аполона
- Лісове озеро
- Лісове озеро
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN5THlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TkNWRU1TVTVOaVZFTVNVNU55VkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DMGxSREFsT1VNbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRakF1YW5Cbkx6STFNSEI0TFNWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TkNWRU1TVTVOaVZFTVNVNU55VkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DMGxSREFsT1VNbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRakF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Цікаво
- У 1985 році мала планета № 2259 отримала назву «Софіївка» на честь уманського парку.
- У 1994 році було випущено марку, присвячену 200-річчю «Софіївки».
- У 1996 році було випущено пам'ятні монети номіналом 2 гривні, присвячені 200-річчю з часу заснування Уманського дендрологічного парку.
Пам'ятна монета номіналом у 2 гривні, присвячена 200-річчю з часу заснування Уманського дендрологічного парку. Аверс.
Див. також
Примітки
- Оксана Лобко Потоцькі гербу Пилява. Історичні дані про походження роду https://krystynopol.info/pototski-gerbu-pylyava
- Оксана Лобко. [недоступне посилання Александер Потоцький — останній власник Умані.
- Аристотель без голови // Україна молода. — К., 2016. — № 26 (5019) (1 бер.). — С. 3.
- Літопис Самовидця. — К., 1971. — с. 119
- Сайт НАН України
- Скільки лісу рубається в дендропарках України
- . Архів оригіналу за 30 вересня 2007. Процитовано 4 червня 2007.
Джерела
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTh5THpJMEwxTnZabWxwZG10aFgxSXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
- Офіційний сайт Національного дендропарку «Софіївка»
- Національний дендрологічний парк «Софіївка» НАН України відзначив своє 225-річчя// Сайт НАН України, 06.10.2021
- «Софіївка» — сад вічного кохання / О. Мазуренко. — Стаття періодики // Екологічний вісник. — 2016. — № 2. — С. 15-18.
- Найстаріший Національний парк: [Уманський Національний дендропарк «Софіївка»] / П. Мороз. — Стаття періодики // Наука і суспільство. — 2007. — № 5/6. — 24-25.
- Уманское чудо. Софиевка [Образотворчий метеріал] / А. П. Роготченко. — Киев: Реклама, 1977. — Книга. — 120 с.
Посилання
- Софіївка — повна відео екскурсія та зйомки з квадрокоптера(укр.)
- Сайт про парк «Софіївка», Умань
- Опис та цікаві факти про парк «Софіївка»
- «Софіївка»: як в Умані створили парк із грецьких міфів BBC Ukrainian
- Відео. Софіївка в Умані. Там, де оживають міфи BBC Ukrainian
- Дендрологічний парк «Софіївка»
Література
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Базинер Ф. Краткое описание Царицына сада близ г. Умани Киевской губернии // Журн. М-ва гос. имуществ. — 1851. — 4, ч. II. — С. 79—84.
- Бондар Ю. Софіїні каруселі // Влада і політика. — 2001. — № 18-19. — С. 23.
- Бурій В. Рукотворна перлина України («Софіївці»-225 років) / Валерій Бурій // Місто робітниче: громадсько-політична газета Ватутінської громади. — 2021. — 17 вересня. — С. 2. : іл.
- Бурій В. Одне з семи чудес України / Валерій Бурій // Місто робітниче (Ватутіне). — 2007. — 5 жовт. — С. 4.
- Бурій В. І романтика, і пізнання… / Валерій Бурій // Місто робітниче (Ватутіне). — 1999. — 23 жовт. — С. 4.
- Бурій В.«Софіївка» післяювілейна / Валерій Бурій // Шевченків край (Звенигородка). — 1996. — 26 жовтня.
- Галюк В. Подорож у казку: Мальовничі місця України // Слобідський край. — 1996. — 26 вересня.
- Герейло В. Софіївка — у риштовані // Урядовий кур'єр. — 1996. — 1 серпня. С. 11.
- Горлач Л. Перлина української землі // Київський вісник. — 1996. — 21 вересня.
- Зятьєв С. «Це, що називається, диво-дивне: ні в казках сказати, ні пером написати…» // Народна армія. — 1996. — 21 вересня.
- Иващенко В. Исторический очерк Умани и Царицына сада (Софиевки). — Киев, 1895.
- Кодаревський І. Софіївка (Короткий путівник). К. 1970.
- Косаревский И. А. Государственный заповедник «Софиевка» . — К.: Изд-во Акад.архитектуры УССР, 1951. — 117 с.
- Косенко I. С. Дендрологічний парк «Софіївка» .— Умань,2003.— 230 с.
- Косенко I. С., Храбан Г. Е., Мітін В. В., Гарбуз В. Ф. Дендрологічний парк «Софіївка» .— К.: Наукова думка, 1996.— 155 с.
- Косенко І. С. «Софіївка», Національний дендрологічний парк // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 717. — .
- Кривулько Д. С., Рева М. Л.,Тулупій Г. Г. Дендрологічний парк «Софіївка» .— К.: Вид-во АН РСР,1962. —83 с.
- Курдюк М. Сьогодення «Софіївки» // Сільські вісті. — 2000. — 8 грудня. — С. 4.
- Липа О. Визначні сади і парки України та їх охорона. К. 1960
- Лыпа А. Л.«Софиевка»: Уманский гос. заповедник 1796—1949. — К.: Изд-во АН УССР, 1948. — 110 с.
- Пашкевич В. В. Уманский Царицын сад // Вести импер. Рос. о-ва садоводства. — Спб.,1894.-№ 3. — С. 167—179.
- Софіївка: Історія парку // Краєзнавство та шкільний туризм. — 1996. — № 2.
- Усенко П. Спадщина Станіслава Щенського: Парк «Софіївка» — нагадування про минущість пристрастей і вічність краси // День. — 1997. — 25 січня. — С. 6.
- Черченко Ю. «Софиевка» нетленная краса // Украина Центр. — 1996. — 4 октября. — С. 16.
- Ящужинский В. Умань и Царицын сад //Киев. губ. ведомости. —10 и 31 января 1853 г., 16 ян. 1854 г.
- Groza S. Opisanie Zofiowski. — 1843. — Цит. по: Przybylski (1978). Krakow, 1978. — S. 225.
- Themery T. Guide de Sophiowka, surnomme la merveille de l'Ukraine… — Odessa, 1846.
- Trembecki S. Sofiówka w sposobie topograficznym opisana wierszem. — Pisma wszystkie, T. 1—2, oprac. J. Kott. — Warszawa, 1953 (T. 2, Sofiówka s.7—24 ; Objasnienia s. 247—271)
- Trembecki S. Sophiowka: Poeme polonais, traduit vers francais par le comte de Legarde. — Vienne, 1815.<;/small>
- Trembecki S. Zofijówka: Wstęp і objaśnienia Adama Mickiewicza. — Poznan, 1822.
- Шубарт, Павло. Пізнай свій край, або Україна чудесна// Чорноморські новини, 2007. — № 117-118.
Література про рослинність парку
- Андржиевский А. Л. Исчисление растений Подольской губернии и смежных с нею мест // Унив. изв. — 1862 (1860). — № 7
- Бонецький С. Деревні та чагарникові породи парку III Інтернаціоналу (кол. «Софіївка») м. Умані // Тр. с.-г. ботаніки. — Харків: Рад. селянин, 1927. — І, вин.4.—С. 189—194.
- Каталог деревьев и кустарников Уманского Царицына сада на 1905 г. — Умань: Типография И. Цейтлина, 1905. — 50 с.
- Колосов И. А., Тулупий Г. Г. Список семян, предлагаемых в обмен Государственным заповедником «Софиевка» : 3 Сб. 1951 г. — Умань: Гортипография, 1951. — 7 с.
- Косенко И. С. Лещина древовидная на Украине. — К.: Наук, думка, 1996. — 108с.
- Косенко И. С., Митин В. В., Сидорук Т. Н. Список семян, предлагаемых в обмен Уманским Гос. дендрологическим парком «Софиевка» АН УССР в 1991—1993 годах— Умань, 1993 — 13 с.
- Кривулько Д. С., Тулупій Г. Г. Список насіння, що пропонує для обміну дендропарк «Софіївка» Ботанічного саду АН УРСР. — Умань: Міськдрукарня, 1956.—7 с.
- Пачоский И. Очерки флоры окрестностей г. Умани Киевской губернии // Зап. Киев, о-ва естествоиспытателей. — 1886. — 8, вып. 1/2. — С. 317. — 437 с.
- Рогович А. С. Обзор семенных й высших спорових растений, входящих в состав Киевского учебного округа // Унив. мзв. — 1868. — № 7. — С. 87—88.
- Holtz L. Ueber dies Flora Sud-Russland, ins besondere des im Goevernement Kreises Uman // Linnaea. — 1878.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Div takozh Naciona lnij dendrologi chnij park Sofi yivka abo Sofiyivskij park shedevr svitovogo sadovo parkovogo mistectva kincya XVIII pochatku XIX stolit Shorichno jogo vidviduyut blizko 150 tisyach lyudej granichnodopustima naukovo obgruntovana norma vidviduvannya 500 tisyach na rik Plosha 179 2 ga Nacionalnij dendrologichnij park Sofiyivka Nazva na chestSofiya Potocka48 45 47 pn sh 30 13 21 sh d 48 76305555558377591 pn sh 30 22250000002777881 sh d 48 76305555558377591 30 22250000002777881 Koordinati 48 45 47 pn sh 30 13 21 sh d 48 76305555558377591 pn sh 30 22250000002777881 sh d 48 76305555558377591 30 22250000002777881Krayina UkrayinaRoztashuvannyaCherkaska oblast UkrayinaNajblizhche mistoUmanPlosha179 2 gaZasnovano1796OperatorNacionalna akademiya nauk UkrayiniChislo vidviduvachiv150 000 na rikStatus Ob yekt poperednogo spisku Svitovoyi spadshini YuNESKO d Vebstorinkasofievka orgNacionalnij dendrologichnij park Sofiyivka Cherkaska oblast Nacionalnij dendrologichnij park Sofiyivka u VikishovishiFloraTut roste ponad 3300 vidiv derev i kushiv miscevih i ekzotichnih sered nih taksodium kiparis bolotnij sosna Vejmutova tyulpanne derevo platan ginkgo ta bagato inshih Kolektivom parku vidano katalog roslin v yakomu narahovuyetsya 1994 taksoni z nih 1220 derevnih i kushovih porid ta 774 trav yanistih roslin v tomu chisli 25 taksoniv lishini 24 buki 41 yalina 44 yalivci 100 lian 320 troyand 57 rododendroniv 376 gruntopokrivnih ta 98 kvitkovih roslin Kolekcijnij fond parku v 2007 roci narahovuvav 3323 taksoniv z nih 546 derevnih 1557 kushovih 115 lian 1212 trav yanistih roslin z nih 914 introdukovanih ta 246 aborigennih RoztashuvannyaPark roztashovanij u pivnichnij chastini mista Uman Cherkaskoyi oblasti obabich richki za adresoyu vulicya Kiyivska 12 a Z 1980 do 2022 roku direktorom dendroparku buv chlen korespondent NAN Ukrayini doktor biologichnih nauk profesor Ivan Kosenko IstoriyaStanislav Shensnij Potockij Park Sofiyivka zasnovanij u 1796 roci vlasnikom mista Umani magnatom Stanislavom Shensnim Potockim ta nazvanij na chest jogo druzhini Sofiyi Vitt Potockoyi Avtorom topografichnogo j arhitekturnogo proektu i kerivnikom budivnictva parku bulo priznacheno vijskovogo inzhenera Lyudviga Metcelya Park buduvavsya uprodovzh shesti rokiv i buv podarovanij Sofiyi Vitt Potockij u den yiyi imenin Park buv stvorenij u majzhe bezlisij miscevosti rozchlenovanij richkoyu Kam yankoyu balkami ta yarami yaki vrizalisya v granitove pidlozhzhya sho chasto vihodilo na poverhnyu Pri stvorenni parku vdalo vikoristano relyef ale bez zazdalegid namichenogo planu U procesi zavershennya robit na okremih dilyankah buli visadzheni miscevi ta ekzotichni derevno chagarnikovi roslini todi zh buli zbudovani pershi arhitekturni sporudi ta prikrasheno Sofiyivku skulpturoyu perevazhno antichnoyu Pam yatnik zasnovniku parku Sofiyivka Stanislavu Potockomu 1752 1805 Golovna kompozicijna vis parku prohodit po richishu Kam yanki de sporudzheno ryad shtuchnih basejniv ta staviv Verhnij ponad 8 ga Nizhnij blizko 1 5 ga ta inshi vodospadi odin z nih 14 m visotoyu shlyuzi kaskadi pidzemnu richku Aheront zavdovzhki 224 m vodograyi najbilshij do 20 m tosho Takozh u Sofiyivci ye chimalo alej i landshaftnih dilyanok yak ot Yelisejski polya Anglijskij park Mala Shvejcariya Parternij amfiteatr Park prikrashayut shtuchni skeli Levkadska Belvederska Tarpejska j inshi groti Veneri Gorishok Strahu i sumniviv ta inshi paviljoni Flori Rozhevij altanki skulpturi Zavdyaki komponuvannyu riznih derevnih porid poyednannyu yih z vodojmami skelyami j arhitekturnimi sporudami stvoreno vidi j perspektivi riznih planiv Golovna aleya Anglijskij park Yelisejski polya ta inshi Sofiya Vitt Koli Lyudvig Metcel zakinchiv budivnictvo v yizd do parku buv z boku oranzherej tobto z dvoru silskogospodarskoyi akademiyi Todi priyizdili v Sofiyivku kinmi teperishnimi vulicyami Tishika i Kiyivskoyu Polskij pismennik Stanislav Trembeckij u 1806 roci prisvyativ parku poemu Zofiowka yaku teper perekladeno anglijskoyu movoyu Caricin sad U 1832 roci pislya polskogo povstannya chastina pravoberezhnih volodin rodini Potockih a sered nih i Umanski zemli z parkom Sofiyivkoyu buli konfiskovani j peredani Kiyivskij derzhavnij palati Togo zh roku Mikola I podaruvav Umanskij park svoyij druzhini Oleksandri Fedorivni V 1836 1859 rokah Sofiyivka perebuvala u vidanni Upravlinnya vijskovih poselen Protyagom cogo chasu park zaznaye znachnih zmin suproti togo sho zrobiv u nomu Lyudvig Metcel z samogo pochatku 1838 go roku vinikla vulicya Sadova Vona z yednala park z mistom Rozshirilasya i bula vikladena brukivkoyu Golovna aleya odnochasno vivoditsya voda z centru parku do Golovnogo vhodu 1844 roku tut buduyutsya dvi bashti v gotichnomu stili yaki za vkazivkoyu Mikoli I yakij pobuvav tut u 1847 roci buli zneseni a zamist nih pid kerivnictvom umanskogo arhitekta Makutina za proektom arhitektora A I Shtakenshnejdera sporudili v 1850 1852 rokah bashti v antichnomu stili Na terasi Muz zasipayut grot Apollona i vstanovlyuyut obelisk Orel V 1841 roci pobudovano altanku Gribok ta Kitajsku altanku U 1842 1845 rokah za proyektom arhitektora Rapponeta buduyetsya Paviljon Flori V 1843 1845 rokah na ostrovi Anti Circeyi buduyetsya Rozhevij paviljon Protyagom cogo chasu z parku viluchayut byust Tadeusha Kostyushka ta skulpturu Yuzefa Ponyatovskogo U cej period Sofiyivka nazivayetsya Caricinim sadom Sadivnikami na toj chas buli P Ferre yakij stvoriv terasu na berezi Nizhnogo stavu v 1840 roci i terasu Muz na pivnichnomu berezi bilya dzherela Gippokreni i Boseye yakij vidkriv dalnyu perspektivu z amfiteatru na Nizhnij stav zrizavshi verhivki kilkoh derev Uchilishe sadivnictva Vodograj u Sofiyivci Pochatok HH st 30 bereznya 1859 roku carskim ukazom Sofiyivku peredano u vidannya Golovnogo uchilisha sadivnictva Rosiyi perevedenogo z Odesi do Umani Park prodovzhuvav nazivatisya Caricinim sadom hoch ukazom carya jogo nazvano Umanskim sadom Golovnogo uchilisha sadivnictva Z 1899 roku pid kerivnictvom profesora V V Pashkevicha park popovnivsya novimi nasadzhennyami Anglijskij park de bulo zibrano ponad sto vidiv i form ridkisnih derev i chagarnikiv Vodnochas provodyatsya virubki doglyadu ta sanitarni virubki roslinnosti Pislya revolyuciyi Sofiyivku stali nazivati Sadom III Internacionalu Derzhavnij zapovidnik Postanovoyu Radnarkomu URSR za N26 630 vid 18 travnya 1929 roku Sofiyivka bula ogoloshena derzhavnim zapovidnikom Oranzhereya parniki i vidpovidno chastina teritoriyi parku zalishilisya v pidporyadkuvanni silskogospodarskogo universitetu Parku nadayetsya samostijnij status i vin azh do 1955 roku perepidporyadkovuyetsya kilka raziv riznim vidomstvam yak ot upravlinnyu zapovidnikiv upravlinnyu u spravah arhitekturi yaki buli stvoreni pri Radi narodnih komisariv todishnoyi URSR 1945 roku parku dano povnu nazvu Umanskij derzhavnij zapovidnik Sofiyivka U 1946 roci Rada Ministriv URSR prijnyala specialnu postanovu Pro vidnovlennya i blagoustrij Umanskogo derzhavnogo zapovidnika Sofiyivka Na remont i restavraciyu parku vidilyayetsya 1 miljon karbovanciv 1948 roku zatverdzhuyetsya generalnij plan vidnovlennya i rozvitku zapovidnika Sofiyivka 1949 roku stvoryuyetsya dekorativnij rozsadnik na ploshi 20 ga Aktivno provodyatsya roboti z remontu i restavraciyi malih arhitekturnih form dorozhno alejnoyi sistemi skulptur parku Provoditsya inventarizaciya derevnih i chagarnikovih porid z yavlyayutsya naukovi praci z istoriyi parku jogo dendroflori pro skulpturi mali arhitekturni formi V cej zhe period vtracheno originali marmurovih skulptur Apollona Belvederskogo Veneri kupalnici Merkuriya z yakih zalishilisya kopiyi v organichnomu skli a statuya Amura yak i byust Stanislava Trembeckogo bezslidno znikli hoch piznishe znajdeno marmurovi krilcya vid statuyi Amura yaki zaraz mistyatsya v muzeyi Akademiya nauk 26 veresnya 1955 roku dendrozapovidnik Sofiyivka na pidstavi Postanovi Radi Ministriv Ukrayini za N 1184 perevoditsya v sistemu Akademiyi nauk Ukrayini i pidporyadkovuyetsya v svoyij naukovij diyalnosti Centralnomu respublikanskomu botanichnomu sadu AN Ukrayini V pidporyadkuvanni CRBS AN URSR park Sofiyivka perebuvav azh do 1991 roku Logotip parku V cej period provodyatsya znachni roboti z restavraciyi ob yektiv parku i yihnogo vidnovlennya rozshirennya teritoriyi parku Tak v 1958 roci za postanovoyu Cherkaskoyi oblasnoyi Radi Sofiyivci vidvedeno 6 19 ga zemli za rahunok zemel Umanskogo miskkomungospu ta 9 5 ga za rahunok zemel Umanskogo silskogospodarskogo institutu U parku vidnovleni i navit zbilsheni shtati pracivnikiv za rahunok naukovogo viddilu u porivnyanni z 1836 rokom koli tut provodilis najbilshi za obsyagom roboti V 1972 roci do Sofiyivki priyednuyut teritoriyu plosheyu 5 1 ga yaka ranishe nalezhala vijskovij chastini V cej chas zaminyuyut vsi derev yani shidci na granitni pri comu porushuyetsya cilisnist parternogo amfiteatru yak parkovoyi kompoziciyi bo zamist serpantinovih dorizhok jogo po centru peretinayut granitni shidci vid fontanu Semistrumin do oranzherej silskogospodarskogo institutu Provoditsya kapitalnij remont Rozhevogo paviljonu iz zaminoyu granitnogo fundamentu Na Golovnomu vhodi zamist derev yanoyi ogorozhi na ceglyanih stovpchikah buduyetsya azhurna metaleva ogorozha z granitnimi kolonami Na Golovnij aleyi za proyektom Ye Lopushinskoyi buduyetsya v 1974 roci dzherelo Sribni strumki V ci zh roki asfaltuyetsya brukivka parku vid Golovnih vorit do vorit silskogospodarskogo institutu Pri comu pribirayut kruglu klumbu yaka bula pered paviljonom Flori Vid mostu na ostriv Anti Circeyi do dambi po vulici Internacionalnij stvoryuyut uporyadzhenu aleyu z vodovipuskami granitnimi shodami Stihijne liho 1980 Golovnij vhid u park pislya selevogo potoku 1980 roku Zima 1979 1980 rokiv bula bezsnizhnoyu ta moroznoyu Tovshina lodu syagala ponad 0 7 m a grunt promerz na glibinu do 1 5 metriv Potim u berezni 1980 roku projshli veliki snigopadi a nizka temperatura povitrya trimalasya majzhe do polovini misyacya Pislya rizkogo poteplinnya v drugij polovini bereznya snig pochav tanuti Za pidrahunkami fahivciv pripliv vodi u stavki parku buv takim velikim sho koli b navit za dva tizhni do stihijnogo liha sho trapilosya buli povnistyu vidkriti vsi vodopropuskni sporudi na stavkah to i todi voni buli b ne v zmozi propustiti velicheznu kilkist talih vod sho nadhodili u vodojmisha parku Povin rozmila zemlyanu greblyu po vulici Internacionalnij i vsya masa vodi z Krasnostavskogo vodojmisha plosheyu ponad 17 ga u viglyadi selevogo potoku proneslas po poverhni lodu Verhnogo stavu i pishla vniz ushelinoyu po techiyi richki Kam yanki de roztashovani golovni ob yekti parku Todi zh pid chas poveni buli povaleni granitni piloni z vazami bilya Golovnogo vhodu Bula desho zsunuta i rozvernuta po osi na granitnomu cokoli prava bashta a takozh povalena z pravogo boku majzhe vsya metaleva ogorozha na granitnomu pidmurku Hocha roslinnist parku pid chas poveni zaznala znachnih vtrat deyaki vikovi dereva yaki prikrashali centralnu chastinu parku zaginuli a inshi zaznali znachnih poshkodzhen vidovij sklad nasadzhen praktichno zberigsya Pri comu zaginuli i samosijni necinni dlya parkovih pejzazhiv dereva ta kushi Povin poshkodila asfaltove pokrittya Golovnoyi aleyi znishila do osnovi dorozhno alejnu sistemu parku v jogo najnizhchij chastini vid grota Fetidi do Golovnogo vhodu z vul Sadovoyi buli zneseni i zrujnovani vsi metalevi ta derev yani mosti shlyuzi okremi skulpturi ta mali arhitekturni formi Naslidki poveni buli likvidovani za korotkij chas Vidnovlennya Aherontijske ozeroAltanka Gribok Najbilshi restavracijni remontni ta vidnovlyuvalni roboti v Sofiyivci bulo provedeno pislya stihijnogo liha v 1980 roci koli za chotiri misyaci bulo restavrovano ponad p yatdesyat ob yektiv Za period z 1980 po 1993 rik za proyektom Ye Lopushinskoyi uporyadkovano Aherontijske ozero zbudovano altanku Gribok Pochinayuchi z 1980 roku pochala osvoyuvatisya teritoriya kolishnoyi vijskovoyi chastini plosheyu 5 1 ga de organizovuyetsya administrativno gospodarcha zona parku Tut praktichno zanovo vidbudovuyetsya 25 garazhiv dlya avtomobiliv traktoriv i starovinnih karet yaki zakupovuyutsya v Polshi Bulo kapitalno vidremontovano punkt tehnichnogo obslugovuvannya tehniki dobudovuyetsya nevelikij laboratornij korpus z kimnatami dlya priyizhdzhih Na bazi kolishnih skladiv boyepripasiv de pid chas vijni nimcyami buv vlashtovanij shpital dlya radyanskih vijskovopolonenih z Umanskoyi yami zbudovano biblioteku z chitalnoyu zaloyu yidalnyu dlya robitnikiv ta sluzhbovciv z kimnatoyu vidpochinku zala zasidan na 90 misc skladski primishennya u 1996 roci gazifikovano kotelnyu pobudovano vodonapirnu bashtu kudi podayetsya voda iz sverdlovini proburenoyi v zahidnij chastini parku Zbudovano piloramu stolyarnij ceh saunu primishennya dlya utrimannya konej ovec ptici Z 1993 roku park ohoronyayetsya pidrozdilom miliciyi Z 1991 roku parku nadayetsya status samostijnoyi naukovo doslidnoyi ustanovi NAN Ukrayini U 1995 roci Sofiyivka brala uchast v mizhnarodnij konferenciyi Yevropa Nostra i otrimala vsi vidznaki medal diplom i barelyefnu doshku za vidnovlennya parku pislya stihijnogo liha 1980 roku a takozh za zberezhennya pam yatok istoriyi ta kulturi Do 200 richchya zasnuvannya parku v 1996 roci vidnovleno diyu dzherela Zalizna rura povernuto jogo istorichnu nazvu Voda cogo dzherela nadhodit yak i 200 rokiv tomu z centralnoyi chastini parku iz grota Diani Pri vhodi na teritoriyu parku z vul Sadovoyi zliva zrazu zh za vhidnoyu bashtoyu roztashovana girka obsadzhena yalivcyami tuyami ta yalinami V cij girci she todi bulo vlashtovano basejn z yakogo yak i todi tak i teper postupaye voda do Zaliznoyi ruri ta vodospadu z malenkim blyudcem vodi zbudovanih za proyektom arhitektoriv institutu V B Harchenka ta O P Gumennogo Cogo zh roku Nacionalnij bank Ukrayini vipustiv yuvilejnu monetu nominalom u 2 grivni prisvyachenu 200 richchyu zasnuvannya parku 28 lyutogo 2004 roku dendrologichnomu parku nadano status nacionalnoyi ustanovi i vin stav imenuvatisya Nacionalnij dendrologichnij park Sofiyivka Za period z 1980 do 2007 roku u Sofiyivci provedeno znachni obsyagi robit z restavraciyi vidnovlennya ta povernennya istorichnoyi dostovirnosti majzhe na vsij teritoriyi istorichnogo yadra parku Zokrema provedeno rekonstrukciyu Golovnogo vhodu Parternogo amfiteatru Ploshi zboriv masivu Dubinka okremih ob yektiv Yelisejskih poliv Arboretumu im V V Pashkevicha restavrovano obelisk Orel Amsterdamskij shlyuz Paviljon Flori Kitajsku altanku Fazannik Aherontijske ozero pidzemnu richku Aheront ta Rozhevij paviljon vidnovleno Grot Apollona ta inshe u zahidnij chastini Sofiyivki na ploshi 53 ga stvoreno praktichno novij park z vhidnoyu zonoyu z vulici Kiyivskoyi novoyu infrastrukturoyu obslugovuvannya turistiv rozariyem ta chotirma vodojmami organichno vpisanimi v landshaft talvegu Grekovoyi balki Vprodovzh ostannih rokiv u Sofiyivci na pidstavi vivchennya osnovnih tradicijnih elementiv teoriyi dekorativnogo sadivnictva i vikoristannya vidpovidnih kompozicijnih prijomiv ta principiv provedeno roboti z blagoustroyu i stvorennya novih parkovih kompozicij yaki vidpovidayut suchasnim vimogam sadovo parkovogo mistectva stvoreno Memorialnu zonu roslinnih kompozicij posadzhenih vidomimi lyudmi Ukrayini ta svitu provedeno arhivnij poshuk za yakim vstanovleno arhitekturnij zadum budivnichih ta vidnovleno istorichni nazvi okremih kompozicij ta malih arhitekturnih form na osnovi obraziv z poemi Gomera Odisseya provedeno poshukovi roboti ta rozrobleno proyekti stabilnogo zabezpechennya gidrologichnogo rezhimu parku na suchasnomu rivni rozrobleno koncepciyu blagoustroyu novoyi chastini parku z rozmishennyam alpinariyiv rozariyiv Yaponskogo sadu u ponizzi richki Kam yanki na bazi nayavnogo prirodnogo seredovisha z vihodami granitnih skel zaversheno budivnictvo pravogo krila naukovo laboratornogo korpusu v yakomu rozmisheno suchasnij trizirkovij gotel Sofiyivskij Suchasna Sofiyivka buvshi zrazkom sadovo parkovogo mistectva svitovogo znachennya mayuchi potuzhnu materialnu bazu ta visokij naukovij potencial i rozvinenu infrastrukturu z obslugovuvannya vidviduvachiv mozhe vzhe sogodni stati shkoloyu dlya perepidgotovki vitchiznyanih ta zakordonnih landshaftnih arhitektoriv NagorodiBagatorichna pracya kolektivu Nacionalnogo dendrologichnogo parku Sofiyivka NAN Ukrayini neodnorazovo bula vidznachena na mizhnarodnomu ta zagalnoderzhavnomu rivni u 1995 roci administraciya dendrologichnogo parku Sofiyivka za najkrashe zberezhennya vidnovlennya j restavraciyu pam yatok istoriyi kulturi j arhitekturi stala odnim iz shesti peremozhciv Mizhnarodnogo shorichnogo konkursu provedenogo neuryadovoyu organizaciyeyu Yevropa Nostra i nagorodzhena medallyu diplomom i pam yatnoyu tablichkoyu za rozvitok restavraciyu ta udoskonalennya Nacionalnogo dendroparku Sofiyivka NAN Ukrayini Ukazom Prezidenta Ukrayini za 1133 2005 vid 26 lipnya 2005 roku avtorskomu kolektivu u skladi Bilyakova Yuriya Petrovicha golovnogo arhitektora institutu Ukrproektrestavraciya Gumennogo Olega Pantelimonovicha golovnogo arhitektora institutu Ukrinzhproekt Yegorova Yuriya Ivanovicha golovnogo arhitektora mista Uman Harchenka Valeriya Borisovicha nachalnika viddilu institutu Ukrinzhproekt Granovskogo Gennadiya Semenovicha golovi radi ZAT Agroshlyahbud Rogolya Igorya Yakovicha direktora PP Inzhproekt 2 Kosenka Ivana Semenovicha direktora Nacionalnogo dendroparku Sofiyivka Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini ta Bodrova Yuriya Ivanovicha Umanskogo miskogo golovi prisudzheno Derzhavnu premiyu Ukrayini v galuzi arhitekturi spivrobitniki parku nagorodzheni Derzhavnimi ordenami i medalyami Ukrayini a takozh troma sribnimi ta dvoma bronzovimi medalyami VDNG URSR medalyami NAN Ukrayini vidznacheni imennimi premiyami NAN Ukrayini im V Ya Yur yeva mizhnarodnimi premiyami polskogo komitetu ICOMOS IFLA imeni profesora Yana Zahvatovicha nagorodzheni direktor parku doktor biologichnih nauk profesor chlen korespondent NAN Ukrayini Kosenko I S 2005 ta zastupnik direktora z naukovoyi roboti kandidat biologichnih nauk Grabovij V M 2002 naukovi rozrobki vchenih parku pidtverdzheni 16 ma avtorskimi svidoctvami ta patentami na vinahodi za uchast u riznomanitnih vistavkovih akciyah ta konkursah Nacionalnij dendrologichnij park Sofiyivka vidznachenij bagatma diplomami Krishtalevim Rogom Dostatku Mizhnarodnogo vidkritogo Rejtingu populyarnosti ta yakosti Zolota Fortuna Podyakoyu Derzhavnoyi turistichnoyi administraciyi Ukrayini diplomom ta statuetkoyu 100 najkrashih tovariv ta poslug Ukrayini a v 2007 roci Sofiyivku viznano odnim iz Semi chudes Ukrayini Akti vandalizmuU 2010 roci nevidomi rozbili statuyu Veneri kupalnici vkrali ponad 10 reshitok zlivovoyi kanalizaciyi Na pochatku 2016 roku vidbili golovu vid statuyi Aristotelyu na aleyi do fontanu Zmiya rozkidali ta rozbili urni smittyevi baki ta lavochki dlya vidpochivalnikiv Odna z vaz vagoyu bl 80 kg yaka prikrashaye koloni opinilas v ozeri Direktor Ivan Kosenko ociniv zbitki 2016 v sumi blizko 60000 grn U veresni 2023 roku spaleno altanku na Tarpejskij skeli Ob yekti parkuCej rozdil ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cej rozdil dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno traven 2020 Za zadumom arhitektora park ye naochnoyu ilyustraciyeyu do okremih chastin poem Gomera Iliada ta Odisseya Pivdenna chastina Golovnij vhid Park pochinayetsya z golovnogo vhodu po vulici Sadovij Za nim jde centralna aleya Bashti golovnogo vhodu sporudzheni u 1850 1852 rokah zbereglisya do nashogo chasu razom iz v yiznimi vorotami ta hvirtkoyu Ogorozha vid basht protyagom cih rokiv bagato raziv zminyuvalas vid derev yanoyi na ceglyanih stovpchikah do metalevoyi na granitnih kolonah do viglyadu yakij vona maye teper razom z rekonstrujovanim mostom shodami ta kompleksom dlya obslugovuvannya turistiv sho teper nosit status Budinku tvorchosti vchenih Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini Cej budinok maye originalnu arhitekturu a na vershini budivli oglyadovij majdanchik Krim muzeyu v Budinku tvorchosti vchenih ye gotel na 45 osib restoran sauna Centralna aleya Verhnyu chastinu konusopodibnoyi pokrivli vhidnih basht zavershuyut prikrasi sho nagaduyut smoloskip Za odniyeyu iz versij Golovnij vhid do parku nagaduye vhid v Afinskij rinok a detali sho zavershuyut storozhovi bashti zapozicheni z hramu bogini Vesti v Tivoli Italiya Dovgij chas vhid do parku prikrashali italijski piramidalni topoli sho yih zaviz S Sh Potockij Same z Sofiyivki voni rozpovsyudilis po vsij Rosiyi Pro ce svidchit list imperatora Rosiyi Oleksandra I do Sofiyi Potockoyi v yakomu vin dyakuye yij za transport iz sadzhancyami piramidalnoyi topoli sho pribuv do Peterburga Do stihijnogo liha yake trapilosya v nich z 3 na 4 kvitnya 1980 roku golovnij vhid prikrashali yalici balzamichni Voni zaginuli a na yih misce visadzheno dvi tuyi kolonopodibni 20 richnogo viku yaki dobre vpisalisya v arhitekturnij ansambl Budinok tvorchosti vchenihTarpejska skelyaPaviljon Flori Pravoruch bilya vhodu v park za stinoyu tuyi znahodivsya budinok Muzeyu istoriyi parku Vin buv vidkritij u veresni 1985 roku Muzej stvorenij na gromadskih zasadah zavdyaki entuziazmu pracivnikiv parku ta jogo shanuvalnikiv ne buv rozrahovanij na masove vidviduvannya Ce buv metodichnij centr dlya pidgotovki ekskursovodiv V nomu takozh buli zoseredzheni materiali z istoriyi Sofiyivki Budinok v yakomu buv rozmishenij muzej zbudovanij u 1957 roci do 1980 roku vikoristovuvavsya yak administrativno laboratorne primishennya a v 1996 roci jogo fondi pereneseno do ninishnogo administrativnogo korpusu yakij roztashovanij na teritoriyi parku Teper z miscya de buv roztashovanij muzej vidkrivayetsya vid na granitni skeli ta nevelichke Zhenevske ozero yake viniklo v 30 h rokah XX st Na teritoriyi polyani sho vishe Zhenevskogo ozera v 1841 roci bula zbudovana derev yana altanka dlya karaulnogo soldata Vona nagaduvala po svoyij formi gribok tomu miscevist shilu pravoruch po hodu v park distala nazvu Gribok Altanka vidnovlena v 1994 roci Po centralnij aleyi parku na shlyahu vid Golovnogo vhodu do Tarpejskoyi skeli pravoruch roste grupa yalin a takozh bolotnij kiparis taksodij dvoryadnij Dereva ci posadzheni v 1891 roci Ranishe cyu dilyanku parku nazivali Maloyu Shvejcariyeyu Z istorichnih arhivnih materialiv vidomo sho svij zavershenij viglyad cya dilyanka parku nabula v period vijskovih poselen pislya zavershennya budivnictva vhidnih basht Tarpejska skelya roztashovana pravoruch po hodu Golovnoyi aleyi Na nij roztashovana derev yana altanka legkoyi konstrukciyi sho prodovzhuye skelyu Vpershe yiyi vstanovleno v 1839 roci piznishe koli postarila znyali i lishe v 1950 roci vidnovili znovu Skelya nazvana yak pivdenno zahidna stina Kapitolijskoyi forteci Starodavnogo Rimu yaka zbereglasya do nashogo chasu Pri Potockih tut zakinchuvavsya park Pered paviljonom Flori pravoruch roztashovane dzherelo Sribni dzherelcya Oformlennya jogo vikonano v antichnomu stili Ce pidkovopodibna sporuda z granitu na krayah yakoyi dvi vazi z dekorativnimi roslinami V serednij chastini vertikalnoyi stinki vmontovani dekorovani bronzoyu trubki z yakih teche dzherelna voda Fontan Sribni dzherelcya buv sporudzhenij v 1974 roci za proyektom kiyivskogo arhitektora O I Lopushinskoyi na misci budki iz zaliznoyu truboyu dlya vipusku vodi yaka stoyala tut z 1850 roku Aleya zakinchuyetsya paviljonom Flori Pered nim splanovana plosha vid yakoyi oginayuchi paviljon rozhodyatsya kilka dorig Asfaltova doroga cherez Venecijskij mistok vede do Verhnogo stavu i do vihodu na teritoriyu Umanskoyi silskogospodarskoyi akademiyi kolishnye Golovne uchilishe sadivnictva povz oranzhereyi na vidovij majdanchik bilya obeliska Zvidti po Verhnij aleyi mozhna vijti na terasu Belv yu i povernutisya na ploshu do paviljonu Flori Po cij dorozi navkolo centralnoyi chastini parku mozhna progulyuvatisya v kareti Druga doroga vid paviljonu Flori pidijmayetsya kruto livoruch i dogori vede do vhidnoyi zoni v park z vulici Kiyivskoyi do administrativno gospodarskoyi zoni parku do polyani Dubinka i dali v zahidnu chastinu de stvoreni suchasni vidi parku Nizhnya aleya prohodit vzdovzh berega Nizhnogo stavu Zblizka paviljon Flori viglyadaye vishukano zavdyaki svoyim tochnim arhitekturnim formam visokim kolonam v dorichnomu stili ta barelyefu na frizi sho zobrazhaye listya i grona vinogradu Ornament vikonano v 1852 roci za malyunkami akademika arhitekturi O I Shtakenshnejdera Granitni shodi vedut do prostoroyi ovalnoyi zali V promizhkah bilih kolon vidkrivayetsya panorama Nizhnogo stavu Zhenevske ozero Grot Gribok Fontan poryad z Golovnim vhodom do parku Sribni dzherelcya Centralna chastina Cej rozdil ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cej rozdil dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno traven 2020 Venecijskij mist V osnovu kompozicijnogo rishennya centralnoyi chastini parku pokladeni syuzheti z mifologiyi Starodavnoyi Greciyi ta Rimu a deyaki miscya nagaduyut oselyu greckih bogiv geroyiv pismennikiv ta filosofiv Pravoruch vid paviljonu Flori znahoditsya vikonanij z granitnih klinopodibnih kameniv arkovogo sklepinnya tak zvanij Venecijskij mist Mist prikrashayut granitni piloni mizh yakimi zvisayut vazhki kovani lancyugi Trohi nizhche mostu vlashtovano derev yanij shlyuz dlya propusku vodi v richishe Kam yanki Posered Nizhnogo stavu z shiroko rozzyavlenoyi pashi zmiyi sho zvivayetsya na kameni b yetsya stovp vodi fontan Zmiya Voda nadhodit do fontanu po samoplivnomu pidzemnomu vodogonu vikladenomu z granitnogo tesanogo kamenyu vzdovzh dorogi yaka vede vid akademiyi ta oranzhereyi do paviljonu Flori Naproti Gromovogo grotu grotu Kalipso znahoditsya vidstijnik ta vidgaluzhennya vodovodu shob podavati vodu v inter yer grotu Vidstoyana i takim chinom ochishena voda po chavunnih trubah ukladenih pid nevelikim nahilom samoplivom sho zvodit do minimumu vtratu sili tisku pri terti vodi ob stinki truboprovodu podayetsya do fontanu Fontan Zmiya Diametr fontannoyi golivki Zmiya v porivnyanni z truboyu vodoprovodu zmensheno v 10 raziv Tochno rozrahovana podacha vodi i proste inzhenerne rishennya viverzhennya yiyi z fontanu zabezpechuye neveliku riznicyu u visoti mizh stovpom fontanu i rivnem Verhnogo stavu vsogo lishe 1 5 2 5 metri i takim chinom visota fontanu dosyagaye 12 16 metriv Spochatku voda fontanu linula v visotu prosto z otvoru v kameni i fontan nazivavsya Samson yak i vidomij fontan v Petergofi Piznishe v chasi vijskovih poselen na kameni bula vstanovlena skulptura zmiyi Zmiya bula vilita z bronzi nevidomim majstrom Yaksho yiyi vuzol roztyagnuti v dovzhinu vona bude rozmirom v 10 65 m U centri na Verhnij aleyi statuya Germesa u rimlyan Merkurij Cya statuya znahoditsya v parku z 1800 roku yiyi vstanovlyuvali yak i inshi statuyi v riznih miscyah parku i neodnorazovo restavruvali Najbilshij ta najvidomishij vodospad v parku Sofiyivka V kinci Nizhnoyi aleyi roztashovana na visokomu granitnomu p yedestali dvometrova statuya davnogreckogo poeta dramaturga Evripida Vin zobrazhenij u povnij zrist iz suvoyem v pravij ruci i zv yazkoyu rukopisiv bilya nig Skulptura Evripida yedina v parku yaku ne perestavlyali na inshe misce z chasu yiyi vstanovlennya 1800 roku 1996 roku vsi originali marmurovih skulptur pereneseno v muzeyi a na yih miscya vstanovleno kopiyi z gipsu ta orgskla Mistok na Ploshu ZborivVid na Nizhnij stavGrot strahu i sumnivuGrot Scilli Dali bilya pidnizhzhya krutogo shilu roztashovane dzherelo Gippokreni Ippokreni Za greckoyu mifologiyeyu dzherelo Gippokreni z yavilosya vid udaru kopita krilatogo konya Pegasa zvidsi kinske dzherelo na gori muz Gelikoni v Beotiyi Dzherelo prisvyachene Apollonu i muzam Na kvadratnomu p yedestali bilya dzherela 1851 roku bulo vstanovleno statuyu Veneri sho kupayetsya yaka ranishe stoyala v groti Apollona Zaraz na comu misti stoyit kopiya v orgskli vikonana 1952 roku Nizhche vid statuyi iz granitnogo p yedestalu bizhit dzherelna voda yaka v bud yaku poru roku maye odnakovu temperaturu Voda napovnyuye bronzovu napivchashu prikrashenu dekorativnim zobrazhennyam vuzhiv i perelivayuchis cherez yiyi krayi stikaye po granitnomu pidzemnomu kanalu v Nizhnij stav Cherez nizhnij stav do Ploshi zboriv vede metalevij mistok z yakogo vidkrivayetsya vid na Velikij vodospad Voda nadhodit syudi cherez pidzemnu richku Aheront iz Verhnogo stavu Pobudovano vodospad v pershij period stvorennya parku Ploshu zboriv prikrashayut riznomanitni arhitekturni elementi parkovoyi kompoziciyi Cya nazva z yavilasya v period koli Sofiyivka perebuvala u vidanni upravlinnya vijskovih poselen Togo chasu v parku v nedilni dni grav vijskovij orkestr i shlyahetni lyudi mista zbiralisya tut shob posluhati muziku potancyuvati Ale plosha stvorena v pershij period budivnictva parku Plosha zboriv obramlena derev yanimi lavochkami Znahoditsya vona na pivostrovi ovalnoyi formi U centri ploshi roztashovanij basejn poseredini yakogo pomisheno veliku granitnu vazu V basejni plavayut dekorativni ribi Voda v basejn nadhodit pidzemnoyu chavunnoyu truboyu z Verhnogo stavu i trimayetsya na odnomu rivni tomu sho nadmir vodi vidvoditsya v Nizhnij stav cherez prokladenij pid zemleyu granitnij kanal Ulitku vazu prikrashayut yaskravi kviti Bilya basejnu roztashovana statuya Parisa Livoruch vid ploshi zboriv roztashovanij grot Velika granitna brila vagoyu ponad 300 tonn zavisla bez opori i utrimuyetsya lishe na troh tochkah Nadijnist ciyeyi sporudi perevirila sama priroda U 1838 1976 1986 rokah koli v Umani traplyalisya znachnoyi sili zemletrusi grot zalishivsya neushkodzhenim Grot nazivayut Grotom strahu ta sumnivu ranisha nazva Grot Tantala Nad Grotom strahu i sumnivu bilya Velikogo vodospadu roztashovanij nevelikij p yedestal Kolis tut stoyala statuya Amura vikonana z bilogo marmuru Z originala zbereglisya lishe krila Amura 1996 roku za fotografiyami vona vidlita kiyivskim skulptorom I D Didurom z organichnih materialiv i vstanovlena na svoyemu misci Statuya zobrazhaye hlopchika yakij porozkidav vsi svoyi strili tyativa sho z yednuvala kinci luka rozirvana Amur vidhilivsya nazad i lamaye i svij luk Vishe Ploshi zboriv idut granitni shodinki vzdovzh velikoyi granitnoyi brili nagoru Vidrazu zh zliva znahoditsya Zahidnij grot grot Skilli abo Scilli Grot stvoreno z rozhevogo granitu v nomu vlashtovano granitni lavochki ta stolik Dali pravoruch znahoditsya majdanchik virubanij u skeli po krayu krutogo obrivu Majdanchik nazivayut Belveder tomu sho na nomu deyakij chas stoyala statuya Apollona Belvederskogo U period vijskovih poselen 1847 roku majdanchik obnesli azhurnoyu metalevoyu ogorozheyu yaka zbereglasya do nashogo chasu Pered vhodom na majdanchik vidkrivayetsya vid na nizhnyu chastinu skeli yaka nagaduye profil lyudskogo oblichchya Za odnimi perekazami profil Lyudviga Metcelya za inshimi Stanislava Potockogo Oglyadovij majdanchik na Belvederi prikrashaye marmurova antichna statuya Orfeya Desho vishe vid Belvederskoyi skeli susidnya z nim dilyanka nazivayetsya Kavkazkoyu goroyu Na Kavkazkij girci bulo vstanovleno z bilogo marmuru statuyu kerivnika polskogo povstannya 1794 roku Tadeusha Kostyushka 1847 roku za nakazom Mikoli I yakij todi vidvidav Uman i Sofiyivku statuyu Kostyushka razom iz statuyeyu napoleonivskogo generala Yu Ponyatovskogo yaku tezh ustanoviv O Potockij na Yelisejskih polyah vidpravili v Gomel Natomist car poobicyav prislati statuyu svoyeyi druzhini Oleksandri Fedorivni na chest yakoyi Sofiyivku i pochali nazivati Caricin sad I 1850 roku cya statuyu sho zobrazhala v bronzi caricyu yaka sidila v krisli tut bulo vstanovleno Za radyanskoyi vladi statuyu carici yak visokohudozhnij tvir vidomogo rosijskogo skulptora V O Shervuda vidpravili v Petrogradskij Ermitazh 1939 roku tut vstanovili pam yatnik Volodimiru Leninu 1941 roku vin buv znishenij nimcyami 1964 roku na Kavkazkij girci vstanovili marmurovij byust Tarasa Grigorovicha Shevchenka na tomu samomu p yedestali na yakomu rozmishuvalasya statuya carici U gazeti Umanska zorya vid 29 travnya 1964 roku opublikuvali zobrazhennya pam yatnika Postament za svoyimi rozmirami buv nevidpovidnim dlya byusta i 1965 roku vigotovili novij granitnij p yedestal ale byusta T G Shevchenka tak i ne vstanovili jogo peredali v selo Rodnikivku 1985 roku de vin stoyit i zaraz Statuya Evripida Dzherelo Ippokreni Paris Amur Shidna chastina Usichena kolona Na shid vid statuyi Amura livoruch roztashovani granitni shodi yaki vedut do grotiv Loketek ta Gorishok Voni stvoreni she v pershij period budivnictva parku Grot Gorishok roztashovanij z pravogo boku Vin zavershuye kompoziciyu Dolini gigantiv U groti Gorishok virubana granitna lava a poryad z nim vlashtovano shtuchnij tristupenevij vodospad Livoruch i vniz znahoditsya grot Loketek masivna prirodna skelya U nij vibita lavka j vstanovleno kruglij stil Pro nogo zgaduyetsya u vsih vidomih opisah Sofiyivki Grot vlashtovanij v chest korolya Polshi Vladislava Dali po aleyi znahoditsya mist cherez ruslo richki Kam yanki yakij vede v Tempejsku dolinu U comu misci Lyudvig Metcel namagavsya stvoriti proobraz greckoyi Tempejskoyi dolini Tut rosli 9 berestiv sho alegorichno vidobrazhali dev yatoh siniv Potockogo Dvoye z nih Kostyantin ta Mikola pomerli v rannomu vici a takozh i dochka Potockih Gelena Yak pam yat pro yih rannyu smert v dolini vstanovleno granitnij obelisk yakij maye nazvu Usichena kolona Rozbita abo Zlamana kolona Bilya osnovi obeliska pokladeno nadmogilnij granitnij kamin yakij nagaduye leva sho spit a poryad protikaye strumok richki Kam yanki rozbitij na tri okremih malenkih vodospadi Nazivayutsya voni Tri slozi j alegorichno virazhayut smutok materi za troma pomerlimi ditmi Pravoruch na granitnomu postamenti vstanovlenij marmurovij byust davnogreckogo filosofa Platona U parku takozh vstanovleni byusti Aristotelya Gomera ta Sokrata Priroda i mistectvo Grot KalipsoNadpis vseredini grotuFazannikRozhevij paviljon na ostrovi Antichnij Nastupna chastina parku nazivayetsya Yelisejski polya Bilya vhodu na Yelisejski polya lezhit granitna brila prirodnoyi formi a poryad z neyu tesana chotirigranna shlifovana granitna kolona Ci dva kameni vipadkovo viyavilisya poryad v Sofiyivci i z chasom pochali nazivatisya kompoziciyeyu Priroda ta mistectvo Vglib Yelisejskih poliv livoruch na zelenomu luzi na granitnomu p yedestali stoyit granitna vaza Pravoruch od luzhka z vazoyu roztashovana dilyanka kameniv riznoyi velichini Kameni vkriti mohom mizh nimi rostut poodinoki dereva i kushi ta bez pevnogo napryamku idut stezhki Na pochatku budivnictva parku cyu miscevist nazvano Kritskim labirintom Pravoruch stoyat shtuchno zrosheni tri dereva topoli biloyi yaki vzhe vidmerli Yih nazivayut simejnim derevom Na shid vid Yelisejskih poliv znahoditsya najbilshij visichenij u prirodnij skeli grot Vin nazivayetsya Levovij abo Gromovij pervisna nazva grot Kalipso Vhid do nogo rozdilenij na dvi polovini granitnoyu gruboyi formi pidporoyu Nedaleko vid vhodu na pravij stini zalishilisya vidovbani v stini dva ryadki polskoyu movoyu yaki nalezhat Stanislavu Potockomu Zabud tut pam yat pro neshastya i prijmi shastya vishe yaksho zh ti shaslivij tak bud she shaslivishim Dali po aleyi znahoditsya grot Fetidi Veneri Grot maye vestibyul sho skladayetsya z chotiroh kolon Voni utrimuyut na sobi granitnu plitu ta napivkrugle vikno Seredinu grotu prikrashaye skulptura Veneri Medicejskoyi vidrestavrovanoyi ostannij raz v 1952 roci Pravoruch vid grota Fetidi stoyit statuya Apollona Florentijskogo Skulptura zroblena iz orgskla vidpovidno do marmurovogo zrazka yakij stav zovsim nepridatnim Persha yiyi kopiya vidlita i vstanovlena tut 1958 roci ale 1980 roku vona bula rozbita povinnyu Ce druga kopiya vigotovlena 1980 roci Livoruch vid grota Fetidi znahoditsya kruglij paviljon yakij nazvayetsya Fazannikom Cej paviljon zbudovanij z kruglih dubovih kolon inkrustovanij koroyu duba yasena ta klena Vstanovlenij vin u parku v 1812 roci Pid chas poveni 1980 roku Fazannik takozh buv zrujnovanij a jogo pokrivlyu potik vodi zanis na kameni Kritskogo labirintu de yiyi rozibrali j vivezli chastinami Krim vidnovlenoyi pokrivli paviljon vigotovleno iz novih detalej za kreslennyami institutu Ukrproektrestavraciya Posered paviljonu vlashtovano nevelikij basejn z fontanom u centri Voda dlya nogo podayetsya po trubi z Verhnogo stavu visota vodyanogo strumenya dosyagaye 3 3 5 m V najpivnichno shidnishij chastini parku znahoditsya Verhnij stav Na nomu znahoditsya ostriv na yakomu vidilyayetsya paviljon obsadzhenij ekzotichnimi roslinami Ce Ostriv kohannya poperednya nazva ostriv Anti Circeyi Ostriv Anti Circeyi stvorenij v pershij period budivnictva parku v rozshirenij chastini Verhnogo stavu abo Charuyuchogo morya Kripaki nasipali ostriv vruchnu i nadali jomu ovalnoyi formi z takim rozrahunkom shob ne zakrivati daleki perspektivi stavu Beregi ostrova Anti Circeyi tak samo yak i stavu obkladeni granitom Zv yazok z ostrovom spochatku zdijsnyuvavsya z dopomogoyu poromu chi chovna a 1853 roku mizh pivnichnim beregom i ostrovom pobudovano na kam yanih oporah derev yanij mistok dlya pishohodiv Paviljon buduvavsya v gotichnomu stili ale pislya vidviduvannya parku 1847 roci Mikoloyu I za jogo vkazivkoyu cej paviljon bulo zneseno a na jogo misci 1850 roku pobuduvali novij v stili epohi Vidrodzhennya Vin isnuye i v nash chas i jogo nazivayut vidpovidno do koloru pervisnogo pofarbuvannya Rozhevim Proekt Rozhevogo paviljonu rozrobiv dlya Sofiyivki akademik arhitekturi O I Shtakenshnejder a sporudzhennya jogo zdijsnyuvalosya pid kerivnictvom arhitektora I Makutina Ninishnij paviljon visoka sporuda yaka logichno vpisalasya v zagalnij ansambl ostrova z jogo derevami kushami i ye centralnoyu arhitekturnoyu tochkoyu na ostrovi V osnovi planu paviljonu lezhit vosmikutnik Na berezi Verhnogo stavu rozmishenij Amsterdamskij shlyuz Shlyuzove oblashtuvannya stvoreno v pershij period budivnictva parku i priznachene dlya propuskannya chovniv z Verhnogo stavu v pidzemnu richku Aheront i navpaki a takozh dlya spusku vodi zi stavu Shlyuz skladayetsya iz dvoh vzayemodijnih chastin Persha diye postijno perekrivaye vodu z Verhnogo stavu Vnizu ye kontrolna zaslinka cherez yaku z dopomogoyu gvinta regulyuyetsya do pevnogo rivnya glibina vodi v pidzemnij richci i v stavku Cyu chastinu shlyuzovogo obladnannya tezh bulo zrujnovano pid chas poveni 1980 roku a potim vigotovleno znovu Druga odnorazovoyi diyi shlyuz kolovorot yakogo privoditsya v ruh specialnoyu lebidkoyu i derev yanij shit na masivnih zaliznih lancyugah mozhe abo opuskatisya povnistyu perekrivayuchi dostup vodi v pidzemnu richku abo pidnimatisya vidkrivayuchi vodu Krayevid yakij vidno z ostrova Antichnij Pidzemna richka Aheront bula sporudzhena v pershij period budivnictva parku yiyi dovzhina pid zemleyu 211 m a pochinayuchi vid Verhnogo stavka ponad 223 m shirina Z m i visota 3 m Glibina vodi v kanali dosyagaye 1 m Protyagom vsogo pidzemnogo kanalu vlashtovano 4 lyuki z dopomogoyu yakih chastkovo zabezpechuyetsya jogo osvitlennya a takozh zdijsnyuyetsya aeraciya Byust Sokrata Byust Platona Byust Aristotelya Byust Gomera Zahidna chastina Vhid v park Sofiyivka z vul KiyivskoyiRozarij Zahidna chastina parku pochinayetsya iz vhodu po vul Kiyivskij bilya yakogo znahoditsya magazin Flora Akvanarij Tut rozmisheni administrativno gospodarski budivli stvoreno rozarij de zrostaye ponad 5000 ekzemplyariv ponad 150 sortiv troyand Na shili zahidnishe vid Nizhnogo stavka roztashovana prirodna dibrova yaka nazivayetsya Dubinka Na comu misci kolis buv dubovij lis ale vid nogo zberigsya lishe odin starij dub na galyavini bilya Kitajskoyi altanki Vsi inshi dereva sho stvoryuyut kartinu gustogo prirodnogo dikogo lisu visadzheni piznishe vik yih menshe nizh 200 rokiv Chastina yih posadzhena she v pershij period budivnictva parku chastina piznishe a she bilshe tut samosivu yakij dovgo ne virubuvavsya i lishe protyagom 1999 2002 rokiv grabi kleni yaseni i inshi samosivni dereva ta kushi buli virizani vikorchuvani i pislya planuvannya posiyano gazon V 60 h rokah 20 stolittya za Dubinkoyu visadzheni i dereva ekzoti Ranishe tut buv Grekovij lis vidomij z chasiv tureckoyi navali 1674 roku Ochevidno vid lisu distala nazvu i Grekova balka sho prohodit cherez ves park vzdovzh pivdennogo jogo krayu Ostanni zalishki Grekovogo lisu sho she zberigalisya u vershini Grekovoyi balki buli virubani i prodani na pochatku XX st dlya popovnennya miscevoyi kazni Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni okupanti vibrali polyanu Dubinka miscem pohovannya svoyih voyiniv Kitajska altanka zroblena povnistyu z dereva i pofarbovana v rizni kolori protyagom minulogo chasu restavruvalasya neodnorazovo ostannij raz u 2001 2002 rokah Altanka iz zahodu prikrita gillyam modrini a trohi zboku stoyit starij dub vikom blizko 400 rokiv Narodni perekazi spovishayut sho same pid cim dubom zustrichalisya geroyi selyanskogo antifeodalnogo povstannya 1768 roku Maksim Zaliznyak ta Ivan Gonta Div Dub Gonti Poryad z altankoyu vstanovleno 1975 roku memorialnij kamin na zgadku pro revolyucijni podiyi yaki tut vidbuvalisya Polyana sluguvala miscem provedennya pershih miskih mitingiv demonstracij zboriv Tut 1904 roku vidbulasya persha mayivka a v 1919 roci robitniki svyatkuvali Pershotraven Kitajska altanka memorialnij kamin Pejzazhi zahidnoyi chastini Starij dub Pivnichna chastina Shema Anglijskogo parku Anglijskij park abo arboretum im V V Pashkevicha roztashovanij u pivnichnij chastini parku Vin zajmaye neveliku teritoriyu u formi trikutnika plosheyu blizko 2 ga Jogo vershina torkayetsya vorit Umanskoyi silskogospodarskoyi akademiyi Odnu storonu trikutnika obmezhuye shiroke asfaltovane shose obsadzhene stolitnimi lipami Druga storona mezhuye z parternim amfiteatrom a na liniyi osnovi znahoditsya polyana z byustom Sokrata Teritoriya arboretuma gusto porizana dosit skladnim labirintom stezhok Tut ye basejn de kolis rozmishalas kolekciya vodyanih roslin a takozh kam yanista girka pokrita kolis roslinami sukulentami bagatorichnimi roslinami vegetativni organi yakih zdatni nakopichuvati vologu zavdyaki chomu voni mozhut rosti v pustelyah na kaminni i v piskah Parternij amfiteatr vlitku 2020 Na dilyankah arboretuma roste najbilsha kilkist ekzotichnih derevnih ta kushovih roslin cinnih i v dekorativnomu i v lisogospodarskomu vidnoshenni yih kilkist v 1987 roci stanovila ponad 100 vidiv i form Parternij amfiteatrParternij amfiteatr vzimku 2004Oranzhereya Poryad z Anglijskim parkom na zahid znahoditsya Parternij amfiteatr i oranzhereya Pered oranzhereyami dilyanku parku stvoreno v troh rivnyah v regulyarnomu stili Verhnya chastina ce strizheni gazoni pravilnoyi formi krayi yakih prikrashayut riznomanitni sorti poliantovih troyand Serednya chastina Parternogo amfiteatru utvorena granitnoyu stinoyu ta shirokoyu pidkovopodibnoyu aleyeyu yaka plavno oginaye pologu chastinu shilu z bagatoyu trav yanistoyu roslinnistyu sho spuskayetsya do basejnu z fontanom Semistrumin Granitnu pidpirnu stinu postavlenu 1845 roku prikrashayut vitki troyandi hvilivnik dikij vinograd a bilya krayu shilu yak i u verhnij chastini amfiteatru takozh rostut troyandi Parternij amfiteatr pereterpiv bagato zmin V chasi Potockih tut buv paradnij vhid v park Todi vinikla nazva ciyeyi dilyanki Dolina troyand Pryamolinijna dvoryadna shpalera tuyi do Nimecko radyanskoyi vijni skladalasya tilki z odnogo ryadu visadzhenih 1910 roku tuj Vona nepomitno obmezhuvala regulyarnu chastinu parku adzhe yiyi pidstrigali na visoti ne bilshe 1 m Pid chas vijni nalezhnogo doglyadu za parkom ne bulo tuyi ne pidstrigalisya i pislya vijni V 50 h rokah bulo visazheno she odin ryad verhnij tuyi zahidnoyi Oskilki propuskna zdatnist serpantina vuzkih dorizhok mizh rabatkami troyand ne zabezpechuvala vilnogo prohodu vidviduvachiv kilkist yakih vse zbilshuvalasya 1957 roku dilyanku pereplanuvali Po centru shilu zbuduvali granitni shodi yaki veli do fontanu Semistrumin a na rabatkah de kolis rosli troyandi visadili riznomanitni vidi i formi yalivcya i tuyi a krayi obsadili tamariksom Majzhe vsi shodi v parku v pochatkovij period budivnictva buli derev yani z chasom voni rujnuvalisya i postijno vimagali remontu tomu v 1950 1960 rokah yih zaminili granitnimi Obelisk Orel Koli provodilasya restavraciya parku v 1996 roci zaznav korinnoyi rekonstrukciyi i Parternij amfiteatr Za osnovu vzyato kartu Sofiyivki za 1855 rik na yakij chitko vidno cyu dilyanku parku Tomu demontuvavshi granitni shodi vidnovili serpantinovu dorizhku a sorokarichni tuyi zvichajni ta kolonopodibni yalivci shovkovici ta inshi cinni roslini peresadili na novostvoreni landshafti Zahidnoyi chastini parku Fontan Semistrumin vlashtovanij v pershij period budivnictva parku Fontan ye nevelikim kruglim basejnom z azhurnoyu bronzovoyu vazoyu poseredini Z centra vazi virivayutsya vgoru sim pruzhnih strumeniv vodi Voda do fontanu podayetsya pidzemnim samoplivnim vodogonom vid Aherontijskogo ozera Za rahunok perepadu miscevosti visota centralnogo strumenya fontanu dosyagaye 5 m Zajva voda skidayetsya cherez pidzemni vodostoki v Nizhnij stav Za fontanom ustanovlena statuya Zima Statuya zobrazhaye starogo cholovika oblichchya jogo virazhaye bil strazhdannya vin namagayetsya prikritisya hitonom shob zahistitisya vid holodu Vvazhalosya sho ce alegoriya i pori roku i zhittya lyudini Ranishe statuya nazivalas skulpturoyu Vichnogo Zhida Nizhche vid Partetnogo amfiteatru znahoditsya Terasa Muz Na nij u 1856 roci vstanovleno granitnij obelisk Vershinu obeliska do revolyuciyi 1917 roku prikrashav pozolochenij trigolovij orel a napis vkazuvav sho vin postavlenij na chest vidviduvannya parku Mikoloyu I Pislya revolyuciyi obelisk i napis shezli i lishe do 200 richchya Sofiyivki 1996 roku za proyektom institutu Ukrproektrestavraciya cim zhe institutom vigotovlenij trigolovij orel simejnij gerb dinastiyi Romanovih Obelisk ogorodzhenij kovanim dekorativnim lancyugom Naukova robotaPrimishennya naukovo doslidnickoyi laboratoriyi U Sofiyivci vedetsya naukova robota v galuzi dendrologiyi sadivnictva zokrema vivchennya aklimatizaciya ta introdukuvannya cinnih roslin parkobudivnictva botaniki ta ekologiyi roslin Nacionalnij dendrologichnij park Sofiyivka ye naukovo doslidnim institutom u skladi Viddilennya zagalnoyi biologiyi Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini zgidno z Postanovoyu Prezidiyi Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 68 vid 18 04 2005 r Struktura Nacionalnogo dendrologichnogo parku Sofiyivka yak naukovo doslidnogo institutu NAN Ukrayini Zagalne kerivnictvo naukovo doslidnim institutom zdijsnyuye Direktor NDP Sofiyivka NAN Ukrayini chl kor NAN Ukrayini d b n profesor Kosenko I S Zagalne kerivnictvo naukovimi pidrozdilami zdijsnyuye zastupnik direktora z naukovoyi roboti k b n s n s Grabovij V M koordinaciyu naukovoyi roboti provodit uchenij sekretar k b n Shvec T A Naukovi viddili Viddil dendrologiyi parkobudivnictva ta ekologiyi roslin Viddil reproduktivnoyi biologiyi roslin ta vprovadzhennya Viddil trav yanistih roslin prirodnoyi ta kulturnoyi flori Viddil fiziologiyi genetiki ta selekciyi roslinNaukovo dopomizhni pidrozdili ta sluzhbiPidrozdil Naukovo tehnichnoyi informaciyi Naukova biblioteka Blok obslugovuvannya turistiv Budinok tvorchosti vchenih Magazin Flora Sofiyivki Akvanarij Kafe Sofiyivka gotel Sofiyivskij Gospodarska sluzhba Mashinno traktorna sluzhba Sluzhba energetiki Remontno budivelna sluzhba Sluzhba ohoroni Buhgalteriya ta viddil kadriv Osnovni napryami diyalnosti dendroparku vivchennya prirodnoyi ta kulturnoyi flori Pivdennogo Lisostepu Ukrayini zberezhennya v shtuchnih umovah u zoni pivdennoyi chastini Pravoberezhnogo Lisostepu Ukrayini kolekcij zhivih roslin v tomu chisli ridkisnih i znikayuchih vidiv a takozh nasadzhen landshaftnih kompozicij parku provedennya naukovo doslidnih robit u galuzi introdukciyi i aklimatizaciyi roslin i ohoroni roslinnogo svitu a takozh rozrobka pitan landshaftnogo na bazi dendroparku rozrobka tehnologiyi rozmnozhennya najcinnishih vidiv i vprovadzhennya yih v kulturu naukovo prosvitnya robota v galuzi botaniki i ohoroni prirodi dekorativnogo sadivnictva i landshaftnoyi arhitekturi Najvazhlivishi naukovi dosyagnennya rozrobleno ta modifikovano tehnologiyi nasinnogo ta vegetativnogo rozmnozhennya dekorativnih roslin za yakimi shorichno viroshuyetsya ponad 200 tis sadzhanciv sho vikoristovuyutsya v landshaftnih kompoziciyah dendroparku ta inshih ob yektiv u Lisostepu Ukrayini rozrobleno tehnologiyi mikroklonalnogo rozmnozhennya in vitro dlya bagatoh dekorativnih ta ridkisnih roslin Stvoreno rozsadnik fundukiv plosheyu 10 ga Za materialami doslidzhen ostannogo desyatirichchya opublikovano ponad 800 naukovih prac v tomu chisli 34 monografiyi provedeno arhivnij poshuk za yakim vstanovleno arhitekturnij zadum budivnichih ta vidnovleno istorichni nazvi okremih kompozicij ta malih arhitekturnih form na osnovi obraziv z poemi Gomera Odiseya vprodovzh ostannih rokiv u zahidnij chastini Sofiyivki pobudovano novij park plosheyu 53 ga v yakomu z vikoristannyam novitnih dosyagnen sadovo parkovogo mistectva stvoreno parkovi kompoziciyi v yakih zoseredzheno osnovnu chastinu kolekcijnogo fondu introducentiv dendroparku yaku zgidno z rozporyadzhennyam Kabinetu Ministriv Ukrayini vid 11 02 2004 73 vneseno do reyestru Nacionalnogo nadbannya Mizhnarodne naukove ta naukovo tehnichne spivrobitnictvo Diyut pryami dogovori pro spivpracyu z Zakladom fiziografiyi i Arboretumom u Bolestrashice Arboretum in Bolestraszyce Polsha Kurnickim arboretumom Polskoyi akademiyi nauk Botanichnim sadom Lyublinskogo universitetu muzeyu zamku u Lancyuti z polskoyu kompaniyeyu Super Flora Varshavskim Botanichnim sadom Polskoyi akademiyi nauk Botanichnim sadov Varshavskogo universitetu Botanichnim sadom Brno Chehiya Kishenivskim botanichnim sadom Moldova Czyamuskim universitetom Jiamusi University in China Lisogospodarskim upravlinnyam povitu Vancin provinciyi Dilin z Czyamuskim universitetom Institut nauki pro zhittya z Pekinskim botanichnim sadom z Czyamuskoyu Kompaniyeyu Sadovogo Gospodarstva Shencaj Ko Ltd v Kitayi U ramkah cih dogovoriv vidbuvayetsya obmin dosvidom specialistami naukovo tehnichnoyu informaciyeyu ta profesionalnoyu literaturoyu Shorichno storoni ugod obminyuyutsya specialistami po peredachi naukovo tehnichnogo dosvidu i provedennyu naukovih doslidzhen u riznih napryamkah a takozh zdijsnyuyut spivpracyu v vidnoshenni introdukciyi ta kultivuvannya novih roslin Problemi parkuU 2014 r riznimi vidami rubok u parku bulo zagotovleno blizko 155 m derevini na ploshi blizko 57 ga chim zavdanij suttyevij zbitok bioriznomanittyu Krim togo u Sofiyivci nezakonno provodilisya rubki v 2013 r 2014 r i 2015 r ne mayuchi limitiv zatverdzhenih Minprirodoyu Ukrayini Odniyeyu z golovnih problem parku ye zabrudnennya dovkillya vidviduvachami cherez yihnij nizkij riven vihovannya neusvidomlennya cinnosti prirodnih i kulturnih nadban parku Masovist naplivu turistiv lishe pogliblyuye krizu ekosistemi Okrim cogo susidni budivli taki yak avtozapravna stanciya takozh negativno vplivayut na roslinnist zapovidnika Dlya rivnovazhnogo rozvitku Sofiyivskogo ekomuzeyu neobhidni ne lishe koshti na pidtrimannya infrastrukturi parku ale j zmina mentalitetu vidviduvachiv i meshkanciv mista Administraciya parku spodivayetsya sho vnesennya pam yatki do spiskiv Svitovoyi spadshini YuNESKO polipshit situaciyu Vtim niyakih derzhavnih chi regionalnih zahodiv spryamovanih na zminu vidnoshennya vidviduvachiv do dovkillya i muzeyu zokrema ne provoditsya DozvillyaFoto v kostyumah Park vidkritij dlya vidviduvannya shodnya z 9 godini hocha mozhna potrapiti do parku i ranishe a pislya 18 godini vhid do parku bezkoshtovnij Do poslug vidviduvachiv chislenni ekskursovodi Krim ekskursij v parku mozhna poplavati na poromi gondoli proplivti na chovni pidzemnoyu richkoyu Aheron prokatatisya na konyah yak verhi tak i v ekipazhi sfotografuvatisya u stroyah yaki buli modni u XIX stolitti pokatatisya na katamaranah i veslovih chovnah Do poslug vidviduvachiv fotografi sho roblyat foto za 5 hvilin Bagato shojno odruzhenih umanciv obov yazkovo yidut do parku V paviljoni Flori navit provodyat rozpis molodyat ne tilki z Umani a z inshih mist Ukrayini Na teritoriyi parku ta bilya vhodiv do nogo prodayutsya chislenni suveniri knigi z istoriyi Umani i Sofiyivskogo parku pracyuyut lotki shvidkogo harchuvannya de takozh prodayutsya riznomanitni bezalkogolni napoyi ta pivo Bilya misc vidpochinku pracyuyut bezkoshtovni tualeti Progulyanka na poromi Na gondoli Vhid do pidzemnoyi richki Verhova progulyankaGalereyaVelikij vodospad Simejne derevo Simejne derevo vzimku 2004 r Fontan Semistrumin Nizhnya chastina skeli Belbeder Ostriv kohannya Vodospad Tri slozi Grot Veneri Grot Veneri vzimku Vid na gotel vzimku Grot Apolona Lisove ozero Lisove ozeroMarka prisvyachena 200 richchyu Sofiyivki CikavoU 1985 roci mala planeta 2259 otrimala nazvu Sofiyivka na chest umanskogo parku U 1994 roci bulo vipusheno marku prisvyachenu 200 richchyu Sofiyivki U 1996 roci bulo vipusheno pam yatni moneti nominalom 2 grivni prisvyacheni 200 richchyu z chasu zasnuvannya Umanskogo dendrologichnogo parku Pam yatna moneta nominalom u 2 grivni prisvyachena 200 richchyu z chasu zasnuvannya Umanskogo dendrologichnogo parku Avers Div takozhLipa GontiPrimitkiOksana Lobko Potocki gerbu Pilyava Istorichni dani pro pohodzhennya rodu https krystynopol info pototski gerbu pylyava Oksana Lobko nedostupne posilannya Aleksander Potockij ostannij vlasnik Umani Aristotel bez golovi Ukrayina moloda K 2016 26 5019 1 ber S 3 Litopis Samovidcya K 1971 s 119 Sajt NAN Ukrayini Skilki lisu rubayetsya v dendroparkah Ukrayini Arhiv originalu za 30 veresnya 2007 Procitovano 4 chervnya 2007 DzherelaRevers Oficijnij sajt Nacionalnogo dendroparku Sofiyivka Nacionalnij dendrologichnij park Sofiyivka NAN Ukrayini vidznachiv svoye 225 richchya Sajt NAN Ukrayini 06 10 2021 Sofiyivka sad vichnogo kohannya O Mazurenko Stattya periodiki Ekologichnij visnik 2016 2 S 15 18 Najstarishij Nacionalnij park Umanskij Nacionalnij dendropark Sofiyivka P Moroz Stattya periodiki Nauka i suspilstvo 2007 5 6 24 25 Umanskoe chudo Sofievka Obrazotvorchij meterial A P Rogotchenko Kiev Reklama 1977 Kniga 120 s PosilannyaSofiyivka povna video ekskursiya ta zjomki z kvadrokoptera ukr Sajt pro park Sofiyivka Uman Opis ta cikavi fakti pro park Sofiyivka Sofiyivka yak v Umani stvorili park iz greckih mifiv BBC Ukrainian Video Sofiyivka v Umani Tam de ozhivayut mifi BBC Ukrainian Dendrologichnij park Sofiyivka LiteraturaEnciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Baziner F Kratkoe opisanie Caricyna sada bliz g Umani Kievskoj gubernii Zhurn M va gos imushestv 1851 4 ch II S 79 84 Bondar Yu Sofiyini karuseli Vlada i politika 2001 18 19 S 23 Burij V Rukotvorna perlina Ukrayini Sofiyivci 225 rokiv Valerij Burij Misto robitniche gromadsko politichna gazeta Vatutinskoyi gromadi 2021 17 veresnya S 2 il Burij V Odne z semi chudes Ukrayini Valerij Burij Misto robitniche Vatutine 2007 5 zhovt S 4 Burij V I romantika i piznannya Valerij Burij Misto robitniche Vatutine 1999 23 zhovt S 4 Burij V Sofiyivka pislyayuvilejna Valerij Burij Shevchenkiv kraj Zvenigorodka 1996 26 zhovtnya Galyuk V Podorozh u kazku Malovnichi miscya Ukrayini Slobidskij kraj 1996 26 veresnya Gerejlo V Sofiyivka u rishtovani Uryadovij kur yer 1996 1 serpnya S 11 Gorlach L Perlina ukrayinskoyi zemli Kiyivskij visnik 1996 21 veresnya Zyatyev S Ce sho nazivayetsya divo divne ni v kazkah skazati ni perom napisati Narodna armiya 1996 21 veresnya Ivashenko V Istoricheskij ocherk Umani i Caricyna sada Sofievki Kiev 1895 Kodarevskij I Sofiyivka Korotkij putivnik K 1970 Kosarevskij I A Gosudarstvennyj zapovednik Sofievka K Izd vo Akad arhitektury USSR 1951 117 s Kosenko I S Dendrologichnij park Sofiyivka Uman 2003 230 s Kosenko I S Hraban G E Mitin V V Garbuz V F Dendrologichnij park Sofiyivka K Naukova dumka 1996 155 s Kosenko I S Sofiyivka Nacionalnij dendrologichnij park Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 717 ISBN 978 966 00 1290 5 Krivulko D S Reva M L Tulupij G G Dendrologichnij park Sofiyivka K Vid vo AN RSR 1962 83 s Kurdyuk M Sogodennya Sofiyivki Silski visti 2000 8 grudnya S 4 Lipa O Viznachni sadi i parki Ukrayini ta yih ohorona K 1960 Lypa A L Sofievka Umanskij gos zapovednik 1796 1949 K Izd vo AN USSR 1948 110 s Pashkevich V V Umanskij Caricyn sad Vesti imper Ros o va sadovodstva Spb 1894 3 S 167 179 Sofiyivka Istoriya parku Krayeznavstvo ta shkilnij turizm 1996 2 Usenko P Spadshina Stanislava Shenskogo Park Sofiyivka nagaduvannya pro minushist pristrastej i vichnist krasi Den 1997 25 sichnya S 6 Cherchenko Yu Sofievka netlennaya krasa Ukraina Centr 1996 4 oktyabrya S 16 Yashuzhinskij V Uman i Caricyn sad Kiev gub vedomosti 10 i 31 yanvarya 1853 g 16 yan 1854 g Groza S Opisanie Zofiowski 1843 Cit po Przybylski 1978 Krakow 1978 S 225 Themery T Guide de Sophiowka surnomme la merveille de l Ukraine Odessa 1846 Trembecki S Sofiowka w sposobie topograficznym opisana wierszem Pisma wszystkie T 1 2 oprac J Kott Warszawa 1953 T 2 Sofiowka s 7 24 Objasnienia s 247 271 Trembecki S Sophiowka Poeme polonais traduit vers francais par le comte de Legarde Vienne 1815 lt small gt Trembecki S Zofijowka Wstep i objasnienia Adama Mickiewicza Poznan 1822 Shubart Pavlo Piznaj svij kraj abo Ukrayina chudesna Chornomorski novini 2007 117 118 Literatura pro roslinnist parkuAndrzhievskij A L Ischislenie rastenij Podolskoj gubernii i smezhnyh s neyu mest Univ izv 1862 1860 7 Boneckij S Derevni ta chagarnikovi porodi parku III Internacionalu kol Sofiyivka m Umani Tr s g botaniki Harkiv Rad selyanin 1927 I vin 4 S 189 194 Katalog derevev i kustarnikov Umanskogo Caricyna sada na 1905 g Uman Tipografiya I Cejtlina 1905 50 s Kolosov I A Tulupij G G Spisok semyan predlagaemyh v obmen Gosudarstvennym zapovednikom Sofievka 3 Sb 1951 g Uman Gortipografiya 1951 7 s Kosenko I S Leshina drevovidnaya na Ukraine K Nauk dumka 1996 108s Kosenko I S Mitin V V Sidoruk T N Spisok semyan predlagaemyh v obmen Umanskim Gos dendrologicheskim parkom Sofievka AN USSR v 1991 1993 godah Uman 1993 13 s Krivulko D S Tulupij G G Spisok nasinnya sho proponuye dlya obminu dendropark Sofiyivka Botanichnogo sadu AN URSR Uman Miskdrukarnya 1956 7 s Pachoskij I Ocherki flory okrestnostej g Umani Kievskoj gubernii Zap Kiev o va estestvoispytatelej 1886 8 vyp 1 2 S 317 437 s Rogovich A S Obzor semennyh j vysshih sporovih rastenij vhodyashih v sostav Kievskogo uchebnogo okruga Univ mzv 1868 7 S 87 88 Holtz L Ueber dies Flora Sud Russland ins besondere des im Goevernement Kreises Uman Linnaea 1878 Cya stattya ye kandidatom do pokrashennya z 13 chervnya 2023