Вулиця Пéкарська — одна з вулиць Львова, розташована в Личаківському районі. Простягається від вулиці Івана Франка до вулиці Мечникова (біля головного входу на Личаківський цвинтар). Проходить між вулицями Личаківською і Левицького, паралельна до них. Забудова Пекарської різноманітна: віденський класицизм, модерн, закопанський стиль, конструктивізм, сталінський ампір, новобудови. На вулиці розташована значна кількість освітньої та медичної інфраструктури.
Вулиця Пекарська Львів | |
---|---|
Вулиця Пекарська | |
Місцевість | Личаків, |
Район | Личаківський |
Колишні назви | |
Тембжицька (Tembrzycka), Пекарська (Piekarska), Беккерґассе (Bäckerstraße) | |
Загальні відомості | |
Протяжність | 1400 м |
Координати початку | 49°50′17″ пн. ш. 24°02′06″ сх. д. / 49.8381028° пн. ш. 24.0352111° сх. д.Координати: 49°50′17″ пн. ш. 24°02′06″ сх. д. / 49.8381028° пн. ш. 24.0352111° сх. д. |
Координати кінця | 49°50′01″ пн. ш. 24°03′07″ сх. д. / 49.8338306° пн. ш. 24.0520083° сх. д. |
поштові індекси | 79008, 79010, 79038 |
Транспорт | |
Рух | односторонній |
Покриття | бруківка |
Будівлі, пам'ятки, інфраструктура | |
Будівлі | № 1—95 |
Архітектурні пам'ятки | кам'яниці № 1, 1-А,1-Б,3, 5, 9, 11, 13, 17, 19, 24, 30, 38, 40, 49, 50-А, 52, 59, 69 |
Пам'ятники | Подвигу медиків у Другій світовій війні, Ветеринарові, Гінкго дволопатеве |
Храми | Храм Христа Спасителя ХВЄ, Храм Різдва Предтечі Івана Хрестителя, Каплиця Різдва Хрестителя Господнього Йоана ПЦУ |
Навчальні заклади | Львівський національний медичний університет імені Данила Галицького, Львівський національний університет ветеринарної медицини та біотехнологій імені Степана Гжицького, Школа-інтернат № 102 |
Медичні заклади | Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня, , , |
Поштові відділення | ВПЗ № 8 (вул. Валова, 14), ВПЗ № 10 (вул. Личаківська, 69), ВПЗ № 38 (вул. Пасічна, 43) |
Забудова | віденський класицизм, сецесія, модерн, конструктивізм, сталінський ампір |
Парки | Ботанічний сад Львівського медичного університету |
Зовнішні посилання | |
У проєкті OpenStreetMap | пошук у Nominatim |
Мапа | |
|
Довжина нинішньої Пекарської вулиці становить близько 1400 метрів. Вулиця орієнтована із заходу на схід, вимощена бруківкою, обсаджена деревами (крім нижньої частини). У верхній частині до вулиці з півдня прилягають зелені насадження території. В цьому районі височіє пагорб (321 метрів над рівнем моря), що має назву (з XIX століття — ), на якому збереглися сліди валів XVII століття, побудовані міським бургомістром Мартином Кампіаном.
Тут розташовані два медичні університети національного рівня: Львівський національний медичний університет імені Данила Галицького та Львівський національний університет ветеринарної медицини та біотехнологій імені Степана Ґжицького. З медичної інфраструктури є обласні центри: Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня, , , . На вулиці також розташований Ботанічний сад.
20 % від всіх адрес вулиці є архітектурними пам'ятками місцевого значення, серед них три палаци: неоготичний палац Туркулів-Комелло, палац Сєменських-Левицьких, .
Історія
Назви
Від 1544 року — вулиця Тембжицька або Темричевська. Від 1690 року — вулиця Пекарська. Під час німецької окупації (від 1943 року) — вулиця Бакерґассе (назва вулиці Пекарської німецькою мовою). Історична назва повернена вулиці у липні 1944 році.
Розвиток вулиці
Вулиця утворилася на місці дороги, яка була прокладена паралельно до лінії міських бастіонних фортифікацій, що споруджувалися у 1690-х роках за ініціативи коронного гетьмана Станіслава Яблоновського та під керівництвом коменданта Львова . За розрахунками львівського історика Мирона Капраля на підставі податкового реєстру 1618 року на цій вулиці були 44 будинки; близько 60 % мешканців були поляками, близько 40 % — русинами (тобто українцями); наприкінці нинішньої вулиці Пекарської існувало поселення , яке налічувала 53 будинки (85 % мешканців — поляки, 10 % — німці і 5 % — русини).
З початку XVIII століття промисловий центр Львова переміщується до середмістя, де позацехові ремісники активніше заселяють вулицю Пекарську.
Наприкінці XVIII століття вулиця частково забудована невеликими будиночками садибного типу, до середини XIX століття садибна забудова охопила майже всю вулицю, у 1890-х роках суцільна забудова вулиці багатоповерховими будинками дійшла до нинішньої вулиці Патріарха Димитрія Яреми. Надалі вулиця забудовувалася переважно корпусами навчальних закладів та медичних установ, які вже не створювали суцільної лінії забудови.
Над ними височіє пагорб, який називався Новокампіанівською горою, а з XIX століття Шуманівкою. На пагорбі збереглися сліди валів фортифікацій XVII століття.
Верхня (або східна) частина Пекарської та Личаківської в середині XIX століття отримала назву «львівської Калабрії». Це пов'язано з приступним угрупуванням, яке вдень укривалася в одному з будинків біля цвинтаря, а вночі виходила полювати за самотніми перехожими. Головного злодія прозвали «цирюльником», адже під будь-яким приводом чіплявся до них, і у відповідний момент швидко заліплював обличчя жертви пластиром із пташиного посліду. Позбавлена зору і можливості покликати на допомогу людина ставала легкою здобиччю для решти банди, яку обкрадали.
1844 року власниця палацу на Пекарській, 50 відкрила купальню на ставі у палацовому парку. Львів'яни відвідували цей заклад, на свята та в неділю тут грав військовий оркестр. Для жінок існували купальні на сусідньому Вороблячому ставі у саду монастиря сакраменток; басейн у саду (нині — басейн Зооветеринарної академії). Проте, через отруєння риб у цьому ставі милом стали причиною заборони доступу до нього світським особам, а купальню перенесли 1846 року на став Шумана.
1914 року на початку вулиці побудували найелегантніший на той час готель Львова — «Краківський», у приміщенні якого нині міститься Апеляційний суд Львівської області.
На початку 1936 року по всій міжвоєнній Польщі пройшли страйки лівих радикалів та робітників. Після розстрілу демонстрації робітників Краківської гумової фабрики «Семперит» 23 березня 1936 року напруженість в країні збільшилась. У Львові протести проти насильницьких дій влади перейшли до вуличних боїв з барикадами.
14 квітня о 10:00 ранку близько 3000 безробітних, організовані комуністами, зібралися перед біржею праці у Львові. Поліція застосувала силу. Важкопоранені демонстранти Владислав Козак і Микола Середа, невдовзі Козак помер. Тоді, похорони призначені на 16 квітня 15:00 годину перетворили на комуністичну демонстрацію. Під час цієї демонстрації на вулиці Пекарській відбувся напад поліції на учасників демонстрації.
У 1930-х роках Аптекарське товариство й інші професійні об'єднання фінансували спорудження окремого корпусу фармації на Пекарській. Для цього розроблено проєкт надбудови кам'яниці Аптекарського товариства, який не вдалося реалізувати.
У 1960-х роках від вулиці Тершаковців (тоді вулиця Марченка) до вулиці Пекарської проклали асфальтовану дорогу.
У 2013 році була проведена реконструкція вулиці від її початку до перехрестя з вулицею Тершаковців.
Впродовж 2020—2021 років відбулася реконструкція решти вулиці, прокладено велодоріжку. Також відбулася повна заміна всіх мереж — новий колектор, водопостачання, нове освітлення, нові хідники, нові зони паркування.
![]() | ![]() | ![]() |
Вулиця Пекарська на плані міста 1829 року | Вулиця Пекарська на плані міста 1917 року | Вулиця Пекарська на плані міста 1939 року |
Забудова та архітектурні пам'ятки
Адміністративна будівля (№ 1)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
Адміністративна будівля. У міжвоєнний період на першому поверсі будівлі містилися магазин зброї та букіністичний магазин Пелецького, магазин канцелярського приладдя Ґлоґовської, а також ательє дамських капелюхів Яворської. На початку 2010-х років тут містилось кафе «Офіцерське». Від будівлі є чорний вхід до Апеляційного суду Львівської області.
П'ятиповерхові будинки (№ 1а, 1б)
Пам'ятки архітектуримісцевого значення
П'ятиповерховий будинок споруджений 1913 року за проєктом архітекторів Едмунда Жиховича та Міхала Лужецького на фундаментах давнішої кам'яниці для потреб Товариства приватних урядовців. У міжвоєнний період тут також містився торговий дім «Фармація». У 1944—1957 роках тут розміщувався технікум нафтової промисловості, від 1957 року тут діє Львівський будівельний технікум.
Чотириповерхова кам'яниця (№ 1ц)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV6THpGalgxQmxhMkZ5YzJ0aFgxTjBjbVZsZENVeVExOU1kbWwyWHlVeU9EQTBKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMweFkxOVFaV3RoY25OcllWOVRkSEpsWlhRbE1rTmZUSFpwZGw4bE1qZ3dOQ1V5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Чотириповерхова кам'яниця споруджена на початку XX століття у стилі постсецесії. За міжвоєної Польщі тут містилися фотоательє «Ата», спілка «Дерев'яний промисел», фабрика ґудзиків «Фагумет», молочарня Ґродецького та палітурний цех Кшивєцького. За радянських часів — ательє побутових послуг. На початку 1990-х років влаштовано кафе-бар «Призма» з оригінальним скляним фасадом, який відвідувачі прозвали «гранчаком» або «стаканом», від 2015 року приміщення «Призми» займав революційний паб «Горіла шина» та вже на початку 2016 року тут відкрито бар «Данте». Також у цьому ж будинку від середини 2000-х років працювало кафе «Вікторія», якому на зміну згодом прийшло кафе «Тірамісу».
Колишній готель «Метрополь» (№ 2)
Наріжна кам'яниця (інша адреса — вулиця Франка, 1), у якій за міжвоєнної Польщі містилися ресторан торговельно-готельної кооперації та кав'ярня «Севілья», а також у 1894—1939 роках розташовувався готель «Метрополь», що колись мав наріжний купол, який розібрали під час пізніших ремонтів. «Севілью» львів'яни називали «Пекелко». Від купола залишилася балюстрада та пілястри коринфського ордера, які мали його «підтримати». Будівля зберегла характерне еклектичне оздоблення 1890-х років та мав електричне освітлення й входив до першокласних готелів міста. До 2010-х років тут містився заклад харчування бістро «Фабрика їжі на Пекарській», торговий дім «Жінка», крамниця арабських парфумів, аптечний магазин «Еталон здоров'я». У 2020 році тут розміщено нотаріальну контору та львівське регіональне представництво страхової компанії «AMG Group», гостел «Baker's Street» та аптечний магазин «Едельвейс» № 7.
Житлова кам'яниця (№ 3)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
Житлова кам'яниця споруджена 1912 року за проєктом Артура Шлеєна. Скульптурне оздоблення виконав Францішек Томаш Бєрнат. У міжвоєнний період тут діяла університетська друкарня, фабрика білизни «Геліос» та магазин дамського одягу Штадлера. З кінця 2000-х років тут діяло відділення комерційного «Авант-банку», яке припинило своє існування 2016 року і відтоді у цьому приміщенні міститься аптечна крамниця мережі «ОЛФА». Цю ж адресу має також магазин професійної косметики «Флояра».
Житлова кам'яниця (№ 5)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
Житлова кам'яниця споруджена у 1911—1912 роках за проєктом Юзефа Пйонтковського. Вона поєднує архітектурні стилі — віденської сецесії та неокласицизму. У міжвоєнний період тут містилася цукерня Курека та магазин електротехнічних товарів Зонненштайна, за радянських — овочевий магазин. У 2000-х роках — салон мобільного зв'язку UMC та магазин побутової техніки. На початку 2010-х роках в приміщенні салону відкрився магазин білизни «О-ля-ля», а замість магазину побутової техніки — «Східне кафе», яке згодом перейменоване на ресторан ліванської кухні «Бейрут холл».
Будинок (№ 7)
За радянських часів — будівля Львівського обласного побутуправління «Львівфото» та фотоательє. На початку 1980-х років будинок розібрали і на його місці споруджено шестиповерхову будівлю, у якій згодом відкрився Львівський Будинок фото, куди й переїхали керівництво «Львів Фото» та фотоательє. За часів незалежної України перший поверх займало відділення комерційного банку «Надра».
Триповерхова Г-подібна кам'яниця (№ 9)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl6THpsZlVHVnJZWEp6YTJGZlUzUnlaV1YwSlRKRFgweDJhWFpmSlRJNE1ETWxNamt1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFRsZlVHVnJZWEp6YTJGZlUzUnlaV1YwSlRKRFgweDJhWFpmSlRJNE1ETWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
Триповерхова (згодом до неї добудували ще один поверх) Г-подібна кам'яниця споруджена 1877 року за проєктом Вінцентія Кузневича. У 1922—1926 роках кам'яницю перебудували за проєктом Юзефа Авіна для потреб єврейської жіночої професійної школи імені Цецилії Клафтен, що діяла тут до 1939 року. У 1944—1953 роках в будинку містився навчальний корпус Львівського технікуму легкої промисловості, котрий 1953 року переведено в будівлю на вулиці Вороного, 6. Того ж року навчально-виробничі майстерні отримали нове обладнання, створено цехи, потокове виробництво. Станом на 2020 рік за адресою розташований магазин одягу «Студентська мода» та «Ветеринарна аптека».
Будинок (№ 11)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
Наприкінці XIX століття на подвір'ї знаходилася неоренесансна вілла-палацик букініста та видавця Франца Генріха Ріхтера. 1899 року її придбав відомий львівський фотограф Давид Мазур. Між 1899 та 1905 роками за проєктом Карела Боубліка віллу було перебудовано, а у середині будинку було облаштовано фотоательє та лабораторію. 1911 року Мазур продав віллу разом з землею друкареві Казимирові Станіславу Якубовському, котрий того ж року розібрав віллу та на вивільненій від забудови ділянці спорудив чотириповерхову кам'яницю, де були не лише житлові приміщення, але й була також облаштована друкарня. Споруджувала будинок проєктно-будівельна фірма Адольфа Піллера за проєктом Станіслава Бардзького у 1911—1912 роках. Від радянських часів й до 2018 року тут працювала Львівська обласна книжкова друкарня, яку продали з аукціону у 2019 році. Також тут містяться продуктовий магазин та магазин побутової хімії «Мікс Маркет».
![]() | ![]() | ||
Вулиця Пекарська, 1а | Вулиця Пекарська, 3 | Вулиця Пекарська, 9 | Вулиця Пекарська, 5 |
Житловий будинок. Колишній палац графа Орловського (№ 13)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUwTHpFelgxQmxhMkZ5YzJ0aFgxTjBjbVZsZENVeVExOU1kbWwyWHlVeU9ERXdKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMweE0xOVFaV3RoY25OcllWOVRkSEpsWlhRbE1rTmZUSFpwZGw4bE1qZ3hNQ1V5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
Триповерховий, на високому цоколі, семивісний класицистичний палац, що постав у першій третині XIX століття. Згодом неодноразово реконструйований. Збереглись зокрема два проєкти 1854 і 1855 років авторства Вільгельма Шміда. Ще одна реконструкція відбулася 1884 року за проєктом Якуба Цвіллінґа. 1890 року будівлю набув Генрик Богданович, який влаштував тут фабрику бляшаних виробів. Це спричинило нову хвилю перебудов у 1890, 1892, 1899 роках. Усі — за проєктом Броніслава Бауера. Фасад увінчала скульптура Фортуни, роботи ймовірно Гартмана Вітвера, яка походила ще з 1810—1814 років. З північного (тильного) боку ділянки перед першою світовою війною Бауер спорудив для Богдановича два прибуткових будинки. Третій, за проєктом Юзефа Масловського, не реалізовано. 1925 року фабрика перейшла у власність нафтопромисловця Юзефа Мєрніка, який ініціював чергову перебудову палацу та дворових приміщень, реалізовану 1931 року Максиміліаном Кочуром. Від того часу вигляд споруд майже не змінився. Після другої світової війни весь будинок, включно з колишніми складськими приміщеннями та крамницями, став житловим. У XXI столітті переважну більшість приміщень палацу займають офіси громадських організацій
Триповерхова кам'яниця (№ 14)
Триповерхова кам'яниця, на першому поверсі якої 19 жовтня 2017 року відкрився магазин мережі міні-маркетів , а до того приміщення ділили: відділення страхової компанії «Альфа Страхування», перукарсько-косметичний салон «Каліпсо» та ломбард.
Триповерхова кам'яниця (№ 15)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUxTHpFMVgxQmxhMkZ5YzJ0aFgxTjBjbVZsZENVeVExOU1kbWwyWHlVeU9EQXlKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMweE5WOVFaV3RoY25OcllWOVRkSEpsWlhRbE1rTmZUSFpwZGw4bE1qZ3dNaVV5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Триповерхова кам'яниця, в якій у міжвоєнний період містилася гуртівня тютюну «Спойна», відділення Малопольської молочарської спілки та майстерня з ремонту фортепіано Бартошевського, від 1950-х років — зоомагазин, нині — житловий будинок.
Триповерхова кам'яниця (№ 16)
Триповерхова кам'яниця, перший поверх якої нині займає магазин «Софія декор». До того тут містилися ресторан-піцерія «Мама мія» та художній магазин «Акцент».
Житлова кам'яниця (№ 17)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
Житлова кам'яниця споруджена у 1911—1912 роках за проєктом архітектора Юзефа Пйонтковського. До другої світової війни тут містилися друкарня Тумена, редакція газети «Щоденна» та пекарня Фельцера. За радянських часів на фасаді будівлі була встановлена пам'ятна таблиця на згадку про те, що на вулиці 16 квітня 1936 року під час похорону Владислава Козака розстріляна демонстрація працюючих Львова. Нині тут містяться магазин галантерейних виробів «Шик» та офіс туристичної фірми «Роза вітрів». 2017 року в межаах проєкту «Urban project» фахівцями-ковалями ПП «Оберіг-Груп» та за сприяння проєкту «Муніципальний розвиток та оновлення старої частини міста Львова» відреставровано стару металеву браму цього будинку.
Триповерхова кам'яниця (№ 18)
Триповерхова кам'яниця споруджена наприкінці XIX століття для Яна Макана за проєктом, затвердженим магістратом 17 червня 1885 року. Проєкт реконструкції виконав архітектор Михайло Макович 15 квітня 1907 року. У міжвоєнний період тут містилася редакція газети «Огніско», у повоєнні роки — штемпельно-граверний завод, нині — житловий будинок, на першому поверсі якого міститься «Копі-центр».
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Вулиця Пекарська, 15 | Колишній палац графа Орловського. Вулиця Пекарська, 13 | Вулиця Пекарська, 11 | Вулиця Пекарська, 17 |
Палац Сєменських-Левицьких (№ 19)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTHpFNVgxQmxhMkZ5YzJ0aFgxTjBjbVZsZENVeVExOU1kbWwyWHlVeU9EQTJKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMweE9WOVFaV3RoY25OcllWOVRkSEpsWlhRbE1rTmZUSFpwZGw4bE1qZ3dOaVV5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
Палац Сєменських-Левицьких споруджений у першій половині XIX століття на замовлення граф Константи Сєменського. 1820 року Константи одружився зі Софією Левицькою, а їхній спадкоємець — Станіслав Костка Костянтин Марія Фелікс мав вже подвійне прізвище — Сєменський-Левицький. Відтоді на фасаді палацу зберігся вензель S. L. Він перебудував палац 1877 року за проєктом архітектора Вагнера у стилі французького бароко. У 1891—1894 роках архітекторами Іваном Левинським та Яном Кудельським проведено реконструкції палацу, який зберіг донині свій зовнішній вигляд. У 1930-х роки сюди з Народного дому перенесли філію української Академічної гімназії. У повоєнні роки тут містилася середня школа № 36, пізніше тут розмістили спеціалізовану школу-інтернат № 102 для дітей з розумовими вадами, що функціонує тут й донині.
Свого часу у гімназії навчався командир сотні «Ударники — 4» Перемиського куреня УПА Володимир Щигельський (Бурлака), про що сповіщає меморіальна таблиця (скульптор Петро Дзиндра, архітектор Олесь Ярема) встановлена на стіні офіцини.
Будівля (№ 21)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk0THpJeFgxQmxhMkZ5YzJ0aFgxTjBjbVZsZENVeVExOU1kbWwyWHlVeU9EQXpKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMweU1WOVFaV3RoY25OcllWOVRkSEpsWlhRbE1rTmZUSFpwZGw4bE1qZ3dNeVV5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
В офіцині (дворовому флігелі) цього будинку від 1877 року діяла майстерня скульптора Абеля Марії Пер'є. Після його смерті у 1888 році тут працював його син Генрик Пер'є. Від 1996 року тут міститься агенція Світлани Варшавської, а також продюсерський центр «Зимні ноги» та Орендне підприємство «Львівське обласне проектно-виробниче архітектурно-планувальне бюро» та перекладацьке бюро «Юрлегалстатус».
Триповерхова кам'яниця (№ 22)
Триповерхова кам'яниця, де у міжвоєнний період містилися перукарня Вайнтрауба, а від радянських часів знаходиться полк міліції охорони при Личаківському РВ ЛМУ УМВСУ (нині — полк ПО Личаківського ВП ГУНП у Львівській області). Також на початку 2000-х років тут містився салон мобільного зв'язку, а нині це приміщення ділять крамниці біжутерії та аксесуарів «Люксурі» та алкогольних напоїв «Гуртові ціни. Алкоголь».
Офісна будівля (№ 23)
Чотириповерхова офісна будівля споруджена на місці скверу у 1997 році для потреб Індустріально-експортного банку. Нині у цьому приміщенні міститься відділення Львівської міжрегіональної дирекції ПАТ «Креді Агріколь Банк».
Кам'яниця (№ 24)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
Наріжна кам'яниця (інша адреса — вулиця Туган-Барановського, 2), споруджена 1898 року за проєктом архітектора Альбіна Загурського, скульптурне оздоблення Броніслава Солтиса. У міжвоєнний період на першому поверсі будинку містилися кімнати для сніданків Юзефа Новака, а за радянських часів його змінила звичайна їдальня, у наш час — кафе-бар «Паляниця», нині — кафе-десертація «Тарта». Цю ж адресу мають кафе «Лондон» та продуктова крамниця.
![]() | ![]() | ![]() |
Атлант, який тримає балкон ліворуч. Пекарська, 24 | Двері кам'яниці Пекарської, 24 | Атлант, який тримає балкон праворуч. Пекарська, 24 |
Триповерхова кам'яниця (№ 25)
Наріжна триповерхова кам'яниця, споруджена у 1898—1899 роках за проєктом архітектора Міхала Ковальчука. В будинку зберігся вітраж прямокутний, видовжений по вертикалі. У центрі вікна зображено сидячого амура, що грає на мандоліні. Композиція замкнена в овальний медальйон. По периметру вітраж оперезаний широкою матованою смугою з декоративними віньєтками вгорі і понизу рамки. Раніше тут працював магазин жіночого одягу особливих розмірів «Ольга Стиль». Нині тут містяться магазин-студія настільних ігор «Гамбіт», туристичне бюро «Lemberg travel».
Будинок (№ 28)
У 1950-х роках тут містився народний суд Сталінського району, у 1970—1980-х роках — фабрика пластмасових виробів облуправління місцевої промисловості. Нині тут міститься ресторан «Старий Тифліс», який від 2018 року став «Шашлик у Маіса».
Житловий будинок (№ 30)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkyTHpNeFgxQmxhMkZ5YzJ0aFgxTjBjbVZsZENVeVExOU1kbWwyWHlVeU9EQXpKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwek1WOVFaV3RoY25OcllWOVRkSEpsWlhRbE1rTmZUSFpwZGw4bE1qZ3dNeVV5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
У цьому будинку у міжвоєнний період містився столярний цех Тенеровича, у 1950-х роках — меблева артіль «Червонодеревець», у 1960-1980-х роках — фабрика з виготовлення та ремонту художніх меблів, нині — офіс ТзОВ «Полісандр». Від 2017 року цю ж адресу має житловий комплекс «Бейкер-стріт. Шерлок Холмс», споруджений у 2015—2017 роках будівельною компанією «Ріел».
Триповерхова кам'яниця (№ 31)
Наріжна триповерхова кам'яниця, споруджена у XIX столітті. Наприкінці XIX — початку XX століття у цьому будинку мешкала заможна єврейська родина, де 2 серпня 1900 року народився видатний ісламський письменник, мислитель, дипломат, представник Пакистану в ООН Леопольд Вайс. Нині на приміщення першого поверху займає продуктова крамниця мережі «Свій Маркет».
Житловий будинок (№ 32)
Двоповерховий житловий будинок, розташований у внутрішньому подвір'ї між будинком № 34 та продуктовим кіоском. Заїзд до будинку перегороджений цегляною брамою з ворітьми. Тут у міжвоєнний період містився восьмий відділок податкової служби міста Львова. Нині будинок виконує житлову функцію, а також в будинку містяться ательє з ремонту і пошиття одягу та майстерня з ремонту взуття.
Житловий будинок (№ 34)
За цією адресою розташований один з «найплоскіших» будинків Львова, що споруджений у 1890-х роках. Його фасад прикрашений необароковим декором та відкритою кладкою цегли, що стали поширеною практикою для епохи історизму. Завданням архітектора було втиснути його між сусідні будинки, чим, власне, і викликана досить незвична гострокутна форма одного з наріжників. Так його передній і тильний фасади утворюють між собою гострий кут у 45°, зі зрізаною вершиною (завширшки 1,4 м.). Якщо дивитися на будинок, ставши неподалік від цього кута, то створюється враження, ніби весь будинок — це одна суцільна стіна.
![]() | ![]() | ![]() | |
Палац Сєменських-Левицьких | Вулиця Пекарська, 21 | Вулиця Пекарська, 24 | Вулиця Пекарська, 31 |
Прибуткові будинки Тадеуша Чарнецького (№ 38, 40)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1THpNNFgxQmxhMkZ5YzJ0aFgxTjBjbVZsZENVeVExOU1kbWwyWHlVeU9EQXhKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwek9GOVFaV3RoY25OcllWOVRkSEpsWlhRbE1rTmZUSFpwZGw4bE1qZ3dNU1V5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Пам'ятки архітектуримісцевого значення
Два однакових будинки відомого личаківського купця, радного міста Львова Тадеуша Чарнецького споруджені за проєктом архітектора Казимира Мокловського 1905 року, а фасади виконано у закопанському стилі. У будинку № 38 у 1950-1960-х роках містилася майстерня з індивідуального шиття одягу, за радянських часів тут також діяв опорний пункт правопорядку, нині це дільничний пункт Личаківського ВП ГУНП у Львівській області.
Житловий будинок (№ 41)
Будинок, споруджений у 1980-х роках, де до 2013 року містився центр технічної експлуатації первинної мережі № 6 дирекції первинної мережі АТ «Укртелеком». 2016 року приміщення на першому поверсі будинку займає Львівський центр надання послуг учасникам бойових дій.
Кам'яниця з виноградарями (№ 49)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekppTHpRNVgxQmxhMkZ5YzJ0aFgxTjBjbVZsZENVeVExOU1kbWwyWHlVeU9EQXpKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwME9WOVFaV3RoY25OcllWOVRkSEpsWlhRbE1rTmZUSFpwZGw4bE1qZ3dNeVV5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
Чотириповерхова кам'яниця споруджена близько 1910 року. Має мансардовий дах та ризаліт, завершений трикутним фронтоном з еркером у тимпані. Під фронтоном розташовано три барельєфи у стилі ар деко, що зображають виноградарів (автор — скульптор Францішек Томаш Бєрнат). У подвір'ї кам'яниці Пепловських, що стояла раніше на цьому місці, функціонувала майстерня відомого скульптора Гаврила Фелікса Красуцького. Пізніше Красуцький перейшов працювати до майстерні Абеля Марії Пер'є, що знаходилася тоді на вулиці Пекарській, 21.
Львівський національний університет ветеринарної медицини та біотехнологій імені Степана Гжицького (№ 50)
Головний корпус ЛНУ ветеринарної медицини та біотехнологій імені Ґжицького споруджений у стилі сталінського ампіру за проєктом Івана Жолтовського 1961 року. Наприкінці 1970-х років до чинної будівлі добудовано нові навчальні корпуси за проєктом Олександра Гуковича. 1991 року на фасаді головного корпусу встановлено бронзову меморіальну таблицю Степанові Ґжицькому (скульптор Іван Микитюк, архітектор Володимир Турецький). 29 серпня 2016 року на території Львівського національного університету ветеринарної медицини відкритий перший в Україні пам'ятник ветеринару (авторство — скульптор Юліан Савко, архітектор Іван Тимчишин). Композиція має три основних елементи: кінь (як пацієнт), поруч з ним стоїть ветеринарний лікар і подає йому ліки в чаші. Вартість робіт склала 550 000 гривень.
![]() | ![]() | ![]() | |
Навчальні корпуси Львівського національного медичного університету ім. Данила Галицького. Вулиця Пекарська, 52 | Палац Туркулів-Комелло. Вулиця Пекарська, 50а | Львівський національний університет ветеринарної медицини та біотехнологій імені Степана Гжицького. Вулиця Пекарська, 50 | Вулиця Пекарська, 49 |
Колишній палац Туркулів-Комелло (№ 50а)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc0THpVd1lWOVFaV3RoY25OcllWOVRkSEpsWlhRbE1rTmZUSFpwZGw4bE1qZ3dPU1V5T1M1cWNHY3ZNakl3Y0hndE5UQmhYMUJsYTJGeWMydGhYMU4wY21WbGRDVXlRMTlNZG1sMlh5VXlPREE1SlRJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення Палац Туркулів-Комелло, збудований близько 1840–1843 років, ймовірно, за проєктом архітектора Фридеріка Баумана. Цей палац є однією з перших у Львові споруд раннього історизму та першою із яскраво вираженими рисами неоготики. Нині — навчальний корпус № 3 Львівського національного університету ветеринарної медицини та біотехнологій імені Степана Гжицького.
Навчальні корпуси Львівського національного медичного університету імені Данила Галицького (№ 52)
Пам'ятка архітектуримісцевого значення
Навчальні корпуси медичного університету та приміщення міського моргу споруджені у 1891—1895 роках за проєктом архітектора Йозефа Браунзайса. 1932 року споруджено ще один корпус (нині — кафедра фармацевтичної, органічної та біоорганічної хімії). Проєкт будинку у стилі функціоналізму виконав архітектор Юзеф Авін. В приміщенні вишу також діє музей хвороб людини. 1975 року по центру площі, що між корпусами встановлено пам'ятник, присвячений подвигу медиків у другій світовій війні (автор — скульптор Іван Кушнір, архітектор Аполлон Огранович. Цю ж саму адресу має храм Різдва Предтечі Івана Хрестителя (УПЦ КП), настоятелем якого є протоієрей Степан Палько.
Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня (№ 54, 56)
Комплекс споруд інфекційної клінічної лікарні збудовано у 1910—1914 роках в стилі раціональної постсецесії за проєктом архітекторів Тадеуша Врубеля та . За міжвоєнної Польщі, в будинку під № 56 діяв Державний заклад гігієни. У 1950-х роках його переобладнано під гуртожиток Торговельно-економічного інституту, а нині будівля належить інфекційній клінічній лікарні. 1996 року на території медичного закладу встановили відновлену фігуру Матінки Божої, а 24 липня 2015 року, Високопреосвященний владика Ігор, Архиєпископ і Митрополит Львівський, освятив каплицю святого апостола Андрія Первозванного та Слуги Божого Митрополита Андрея Шептицького.
Колишній монастир Воскресинів (№ 55, 57, 59, 59а)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkyTHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRRMThsUkRBbFFUVWxSREVsT0RBbFJEQWxRamdsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRakJmSlVRd0pVRXhKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd4SlVRd0pVSTRKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1U1UWlWRU1TVTRReVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaTVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pVRTJKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVReEpUaERYeVZFTUNWQk5TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFURWxSREFsUWpBbFJERWxPREVsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSWxSREVsT0VaZkpVUXdKVGxDSlVReEpUaERKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkyTDB4MmFYWmZRWEp0Wlc1cFlXNWZRMkYwYUdWa2NtRnNMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFNZG1sMlgwRnliV1Z1YVdGdVgwTmhkR2hsWkhKaGJDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Храм Христа Спасителя є пам'яткою історіїмісцевого значення
Комплекс будівель колишнього монастиря Воскресинів споруджений у 1881—1932 роках в стилі історизму на ділянці, якою володіли монахи-францисканці. Будівництво перших споруд монастирського комплексу розпочато у 1874 року за проєктом Ростковського. У 1880-х—1890-х роках багаторазово проводилися добудови, переважно за проєктами Альбіна Загурського. Головний вівтар виконали архітектор Ян Томаш Кудельський та скульптор Петро Гарасимович. У 1990-х роках в інтер'єрах відновлено фрески , зроблені 1932 року.
До складу комплексу входять:
- Під № 55 — двоповерхова будівля колишнього монастиря, споруджена у 1880—1896 роках. Нині у цьому будинку міститься піцерія «Призма Нова»;
- Під № 57 — колишній будинок семінарії, споруджений 1890 року та реконструйований 1932 року, де за радянських часів й до 2010-х роках, містилося інфекційне відділення Львівського окружного військового шпиталю;
- Під № 59 — колишній римо-католицький костел Воскресинів, споруджений у 1888—1890 роках. Від 1994 року в приміщенні колишнього костелу діє протестантський храм Христа Спасителя Української християнської місії відродження та милосердя. Цей самий номер мають й колишній будинок «Руського інтернату», спорудженого у 1881—1897 роках, що також до 2010-х роках належала Львівському окружному військовому шпиталю та двоповерхова будівля брами-проїзду, споруджену 1897 року.
- Під № 59а — чотириповерхова будівля, що за часів незалежної України віддана у колективну власність УПЦ (МП). У квітні 2023 року будівлю передали в користування Першому територіальному медоб'єднанню Львова. Згодом її пристосують до потреб реабілітаційного закладу в межах центру «Незламні» та облаштують 56 ліжкомісць у ній.
Колишній дитячий сиротинець Святого Йосифа (№ 61)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF4THpZeFgxQmxhMkZ5YzJ0aFgxTjBjbVZsZENVeVExOU1kbWwyWHlVeU9EQXlKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwMk1WOVFaV3RoY25OcllWOVRkSEpsWlhRbE1rTmZUSFpwZGw4bE1qZ3dNaVV5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Двоповерхова будівля сиротинця споруджена у 1873—1874 роках на замовлення Юлії Галлер, ймовірно за проєктом інженера Ростовського. Від 1874 року тут оселилися сестри-францисканки Найсвятішого Сакраменту. 1893 року відбулася реконструкція будинку за проєктом архітектора Яна Томаша Кудельського, після чого будівля отримала зовнішні форми неоренесансу. 1931 року за проєктом архітектора Вавжинця Дайчака здійснено добудову одноповерхової прибудови з півночі будинку.
До Другої світової війни притулок ліквідований, а у його приміщеннях розмістили установу, що нині має назву — комунальний заклад «Львівське обласне бюро судово-медичної експертизи». Капітальний ремонт з реконструкцією (розширенням) приміщень колишнього сиротинця відбувся у 2013—2014 роках, після якого будівля кардинально змінила свій зовнішній вигляд.
Львівський обласний центр служби крові (№ 65)
За адресою розташоване комунальне підприємство Львівської обласної ради — Львівський обласний центр служби крові.
Будівля колишньої дерматологічної клініки (№ 69)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkyTHlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtZbFJERWxPRE1sUkRFbE9ERmZKVVF3SlRsQ0pVUXdKVGxFSlVRd0pUbERKVVF3SlVFekxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1RNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkdKVVF4SlRnekpVUXhKVGd4WHlWRU1DVTVRaVZFTUNVNVJDVkVNQ1U1UXlWRU1DVkJNeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Пам'ятка архітектури місцевого значення
Будівля для дерматологічної (шкірно-венерологічної) клініки споруджена за ініціативою професора дерматології Львівського університету Володимира Лукасевича у 1912–1914 роках та за проєктом невідомого архітектора. Ранній приклад архітектури модернізму, виконаний у класицистичному варіанті. У 1914—1915 роках тут діяв епідемічний шпиталь, створений російською окупаційною владою, а після повернення австро-угорського війська у червні 1915 року — венеричний шпиталь. Після Першої світової війни завдяки професору Лукасевичу 1920 року тут завершене облаштування клініки шкірних та венерологічних хвороб й до 1939 року вона є одним з найкращих закладів охорони здоров'я передвоєнної Польщі. З приходом радянської влади шкірно-венерологічна клініка була перенесена в інші приміщення, натомість у цій будівлі облаштувалася дирекція Львівського медичного інституту. Нині — головний (адміністративний) та навчальний корпус Львівського національного медичного університету імені Данила Галицького.
Будинки (№ 69а, 69в)
Будинки, споруджені 1977 року для потреб Львівської обласної стоматологічної поліклініки. 28 грудня 2010 року згідно з наказом № 3473-з по ЛНМУ імені Данила Галицького, на базі університетської стоматологічної поліклініки та реорганізованої Львівської обласної стоматологічної поліклініки створено стоматологічний медичний центр Львівського національного медичного університету імені Данила Галицького.
Будівля (№ 69б)
Будівля Львівського обласного клінічного діагностичного центру, споруджена у 1980-х роках. Рішенням Львівської облради від 20 вересня 2022 року розширили комунальне некомерційне підприємство Львівської обласної ради «Львівський обласний клінічний діагностичний центр» шляхом приєднання до нього «Львівський обласний державний клінічний лікувально-діагностичний ендокринологічний центр» на вул. Острозького, 1 та «Львівський обласний спеціалізований центр радіаційного захисту населення» на вул. Морозній, 31а.
Ботанічний сад Львівського медичного університету (№ 73)
Одноповерховий будинок збудований у другій половині XIX століття, де від другої половини 1870-х років діяла друга майстерня скульптора Абеля Марії Пер'є. У 1931—1964 роках в цьому будинку мешкав професор Тадеуш Вільчинський, за його ініціативою у 1929—1930 роках організований сад лікарських рослин, пізніше відомий як Ботанічний сад Львівського медичного університету. 1964 року колекційні ділянки лікарських рослин і дендропарк оголошені пам'ятками природи та зараховані до природо-заповідного фонду. На фасаді будинку адміністрації встановлена меморіальна таблиця, на честь засновника ботанічного саду — професора Тадеуша Вільчинського.
Будівля (№ 95)
Одноповерховий будинок, у якому від радянських часів міститься дирекція Державного історико-культурного музею-заповідника «Личаківський цвинтар». У 1905—1918 роках за цією адресою існувала майстерня «Різьбярсько-каменська рукодільня. Людвиг Тирович. Яків Балабан».
Інші пам'ятки
Пам'ятки
- встановлено 1975 року посеред фонтану, розміщеного між трьома корпусами медичного університету. Спочатку пам'ятник вшановував медиків, загиблих у Великій Вітчизняній війні. На його п'єдесталі містився напис російською «Бессмертной доблести врачей 1941—1945». Автори та скульптор пам'ятника Петро Кушнір, архітектор Аполон Огранович. Вже на початку 1990-х років напис замінено українською версією «Безсмертній доблесті лікарів». Дати німецько-радянської війни збережено.
- відкрито 29 серпня 2016 року біля Львівського національного університету ветеринарної медицини імені С. З. Гжицького. Композиція складається з трьох основних елементи: кінь, як пацієнт ветеринарного лікаря, поруч стоїть ветеринарний лікар і подає йому ліки у чаші. Авторами пам'ятника є скульптор Юліан Савко та архітектор Іван Тимчишин.
- Погруддя професорів Генрика Кандия, Георгія Караванова, Юлія Кулачковського біля Медичного університету встановлені на початку XX століття.
Меморіальні та пам'ятні таблиці
- Меморіальна таблиця на стіні огорожі спеціалізованої школи-інтернату № 102, яка сповіщає, що у філії української гімназії навчався Володимир Щигельський (Бурлака).
- Меморіальна таблиця на пошану Романа Іваничука встановлена 27 травня 2019 року на фасаді будинку на вул. Пекарській, 13.
- Пам'ятна таблиця з сірого граніту на фасаді кам'яниці № 17 встановлена 16 квітня 1956 року. Вона повідомляла про те, що 16 квітня 1936 року під час похорону безробітного Владислава Козака розстріляно «масову антифашистську демонстрацію трудящих міста Львова».
- Бронзова пам'ятна таблиця Степану Ґжицькому на фасаді Львівського національного університету ветеринарної медицини та біотехнологій імені Степана Ґжицького. Скульптор Володимир Турецький, архітектор І. Микитюк.
- Пам'ятні таблиці професорам Михайлові Лобі, Володимиру Масляку, Якубу Парнасу, Дмитру Луцику на фасадах корпусів львівського медуніверситету.
- Пам'ятна таблиця встановлена 2012 року біля львівського медуніверситету на вшанування студентів, розстріляних 1941 року (скульптор Юліан Квасниця).
- Пам'ятна таблиця на пошану професора Тадеуша Вільчинського на фасаді будинку на вул. Пекарській, 73.
![]() | ![]() | ![]() |
Пам'ятник ветеринарному лікарю | Пам'ятник медикам які загинули під час другої світової війни | Гінкго дволопатеве |
Ботанічні пам'ятки
Гінкго дволопатеве ботанічна пам'ятка природи місцевого значення в Україні. Зростає біля навчального корпусу № 3 — колишнього палацу Туркулів-Комелло. Статус надано 20 березня 2018 року з метою збереження одного дерева реліктового виду — ґінкго дволопатеве (лат. Ginkgo biloba), занесеного до Червоної книги України.
Вулиці поруч
Вулиця Пекарська перетинається з наступними вулицями та площами (з заходу на схід):
На початку вулиці розташована площа Соборна. Перехрестя в районі вулиць Патріарха Димитрія Яреми — Тершаковців регулюється світлофорами. Біля повороту до вулиці Туган-Барановського є пішохідний перехід. Наприкінці вулиці зі східної частини, починається вулиця Мечникова та розташовано Личаківський цвинтар.
Транспорт
Рух із заходу на схід односторонній. Прямих зупинок чи маршрутів громадського транспорту вулиця немає. Розташування поруч площі Соборної, Митної, вулиць Личаківської, Мечникова, Володимира Шухевича, Володимира Винниченка дозволяє дістатися до вулиці з різних сторін міста, як автомобілем, так і громадським транспортом. Цьому сприяє значна кількість маршрутів трамваїв, автобусів та маршрутних таксі.
Через значне навантаження руху на сусідні вулиці Личаківській — Пекарська є обхідною вулицею як для виїзду так і в'їзду до центру міста.
До Пекарської близько розташовані, крім Личаківської та Володимира Винниченка, такі важливі вулиці Львова як Кость Левицького та Зелена.
Вулиця Пекарська в культурі
- У куплеті пісні «То є Львів» гурту Скрябін згадується вулиця Пекарська. «А стара Пекарська, я нею нагулявся, Як пари пропускав і по Личакові хитався».
- В романі Романа Іваничука «Хресна проща».
- В романі «Терези» Анни Хоми.
- В детективному романі «Офіцер із Стрийського парку» Андрія Кокотюхи.
Примітки
- Знайти поштовий індекс. ukrposhta.ua. Укрпошта. Архів оригіналу за 4 жовтня 2021. Процитовано 25 серпня 2021.
- Знайти адресу. ukrposhta.ua. Укрпошта. Процитовано 13 листопада 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Список будинків — пам'яток архітектури м. Львова. pomichnyk.org. Архів оригіналу за 17 січня 2021. Процитовано 20 березня 2020.
- Історія Львова. Короткий нарис, 1956.
- Статті (1996-2007), 2010.
- Цікавинки зі Львова, 2011.
- Пресслужба ЛМР (2 лютого 2021). На вул. Пекарській тривають масштабні ремонтні роботи: повністю реконструкцію вулиці планують завершити до 1 вересня. city-adm.lviv.ua. Львівська міська рада. Архів оригіналу за 11 липня 2021. Процитовано 25 серпня 2021.
- 1243 вулиці Львова, 2009.
- Христина Базюк (18 листопада 2016). 10 найоригінальніших споруд, зведених проектно-будівельним підприємством Едмунда Жиховича. photo-lviv.in.ua. Фотографії старого Львова. Архів оригіналу за 8 квітня 2022. Процитовано 25 серпня 2021.
- Najnowszy ksiąźkowy plan-informator miasta Lwowa… — S. 16.
- Ілько. Цікавиник 105
- Lwów. Ilustrowany przewodnik / red. naukowa J. Biriulowa. — Lwów: Centrum Europy, 2003. — S. 146. (пол.)
- Rzeźba lwowska… — S. 242.
- Архітектура Львова, 2008.
- Енциклопедія Львова. Том 3, 2010.
- Kravtsov S. Józef Awin on Jewish art and architecture // Jewish artists and central-eastern Europe. — Warszawa: DiG, 2010. — P. 140. — ISBN 978-83-7181-655. (англ.)
- Про Львівський коледж легкої промисловості КНУТД. lklpknutd.blogspot.com. Архів оригіналу за 19 жовтня 2016. Процитовано 9 жовтня 2016.
- Żakowicz A. Dawna fotografia lwowska 1839—1939. — Lwów: Centrum Europy, 2004. — S. 21—23. — . (пол.)
- Стеців Т. Вілла на бастіоні (генеза кам'яниці Орловського-Боґдановіча-Мєрніка) // Вісник інституту «Укрзахідпроектреставрація». — 2009. — № 19. — С. 165—174.
- Новий магазин у центрі Львова!. blyzenko.com.ua. . Архів оригіналу за 30 вересня 2019. Процитовано 6 червня 2022.
- Революції безсмертя, 1977.
- Катерина Родак (1 листопада 2017). У Львові відреставрували старовинну браму на Пекарській. portal.lviv.ua. Інформаційна агенція «Львівський портал». Архів оригіналу за 5 серпня 2018. Процитовано 4 серпня 2018.
- У Львові відновили унікальну браму з латуні. tvoemisto.tv. Медіа-хаб «Твоє Місто». 5 листопада 2017. Архів оригіналу за 4 серпня 2018. Процитовано 4 серпня 2018.
- Христина Харчук. Проєкт «Інтерактивний Львів»: вул. Пекарська, 18 — житловий будинок. lvivcenter.org. Центр міської історії Центрально-Східної Європи. Архів оригіналу за 4 серпня 2018. Процитовано 25 серпня 2021.
- Мельник І. (27 серпня 2005). Вулиця Пекарська. postup.brama.com. Архів оригіналу за 29 вересня 2007. Процитовано 4 вересня 2022.
- Ігор Мельник. Проєкт «Інтерактивний Львів»: вул. Пекарська, 19 — школа-інтернат № 102 для дітей з розумовими вадами. lvivcenter.org. Центр міської історії Центрально-Східної Європи. Архів оригіналу за 4 серпня 2018. Процитовано 25 серпня 2021.
- Rzeźba lwowska… — S. 75.
- Rzeźba lwowska… — S. 168.
- Najnowszy ksiąźkowy plan-informator miasta Lwowa… — S. 15.
- Пекарська вул. Житловий будинок (№ 25). Вітраж сходової клітки. lvivcenter.org. Прадідівська слава. Архів оригіналу за 4 серпня 2018. Процитовано 26 квітня 2017.
- Грималюк Р. Вітражі Львова кінця XIX – початку XX століття = Lviv's stqined-glass end of the 19th — begining of the 20th century: монографія / Р. М. Грималюк; Інститут народознавства НАН України. — Львів, 2004. — 236 с. — С. 211. — .
- ЖК «Бейкер-стріт. Шерлок Холмс». riel.ua. Архів оригіналу за 5 серпня 2018. Процитовано 5 серпня 2018.
- Пам'ятники архітектури УРСР, що перебувають під державною охороною: список. — Київ : Держбудвидав, 1956. — С. 54.
- Najnowszy ksiąźkowy plan-informator miasta Lwowa… — S. 18.
- Плоскі будинки у Львові. wordpress.com. Архів оригіналу за 5 серпня 2018. Процитовано 5 серпня 2018.
- Чудернацька геометрія львівських кам'яниць. zik.ua. ZIK. 30 липня 2016. Архів оригіналу за 5 серпня 2018. Процитовано 5 серпня 2018.
- Виміряно рулеткою
- Бірюльов Ю. О. Мистецтво львівської сецесії. — Львів : Центр Європи, 2005. — С. 31, 32. — .
- Orłowicz M. Ilustrowany przewodnik… — S. 191.
- Ірина Скіць (24 грудня 2015). У Львові на вул. Пекарській з'явиться центр допомоги учасникам АТО. zaxid.net. Zaxid.net. Архів оригіналу за 6 квітня 2018. Процитовано 5 квітня 2018.
- Установи управління соціального захисту Львівської міської ради: Львівський центр надання послуг учасникам бойових дій. city-adm.lviv.ua. Львівська міська рада. Процитовано 4 жовтня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Львівська академія ветеринарної медицини імені С. З. Ґжицького (1784—2000). — Львів : Модерн-2, 2000. — С. 820—821. — .
- Софія Лазуркевич (30 серпня 2016). Перший в Україні пам'ятник ветеринару відкрили у Львові. zaxid.net. Zaxid.net. Архів оригіналу за 31 серпня 2016. Процитовано 30 серпня 2016.
- Музей хвороб людини. meduniv.lviv.ua. Львівський національний медичний університет імені Данила Галицького. Архів оригіналу за 5 серпня 2018. Процитовано 5 серпня 2018.
- Памятники истории и культуры Украинской ССР: каталог-справочник / Тронько П. Т. и др. — Киев : Наукова думка, 1987. — С. 316. (рос.)
- Євген Гулюк (7 липня 2015). 6 фактів з історії храму Різдва Предтечі Івана Хрестителя на Пекарській. velychlviv.com. Релігійний інтернет-ресурс «Духовна велич Львова». Архів оригіналу за 1 травня 2018. Процитовано 30 квітня 2018.
- прес-служба Львівської архиєпархії УГКЦ (24 липня 2015). Митрополит Ігор освятив каплицю у Львівській інфекційній лікарні. catholicnews.org.ua. Католицький Оглядач. Архів оригіналу за 12 серпня 2018. Процитовано 5 серпня 2018.
- Ігор Сьомочкін. Проєкт «Інтерактивний Львів»: вул. Пекарська, 55—59 — комплекс будівель колишнього монастиря Воскресенців. lvivcenter.org. Центр міської історії Центрально-Східної Європи. Архів оригіналу за 15 травня 2021. Процитовано 25 серпня 2021.
- Історія Храму Христа Спасителя. gs.lviv.ua. Добрий Самарянин. Архів оригіналу за 1 травня 2018. Процитовано 30 квітня 2018.
- Юлія Равлюк (22 грудня 2023). У Львові створять реабілітаційний центр у колишньому приміщенні УПЦ МП. suspilne.media. Національна суспільна телерадіокомпанія України. Архів оригіналу за 15 грудня 2023. Процитовано 4 лютого 2024.
- Ігор Сьомочкін. Проєкт «Інтерактивний Львів»: вул. Пекарська, 61 — колишній притулок св. Йосифа. lvivcenter.org. Центр міської історії Центрально-Східної Європи. Архів оригіналу за 3 серпня 2018. Процитовано 25 серпня 2021.
- Ігор Сьомочкін. Проєкт «Інтерактивний Львів»: вул. Пекарська, 69 — адміністративний корпус Медичного університету ім. Д. Галицького. lvivcenter.org. Центр міської історії Центрально-Східної Європи. Архів оригіналу за 5 серпня 2018. Процитовано 25 серпня 2021.
- Стоматологічний медичний центр. meduniv.lviv.ua. Львівський національний медичний університет імені Данила Галицького. Архів оригіналу за 5 серпня 2018. Процитовано 5 серпня 2018.
- Ольга Денисяка (20 вересня 2022). У Львові ліквідували дві лікарні. portal.lviv.ua. Інформаційна агенція «Львівський портал». Архів оригіналу за 2 грудня 2022. Процитовано 5 березня 2023.
- Скульптура українського авангарду 1905–1918 років, 2005.
- Проєкт «Інтерактивний Львів»: пам'ятник медикам, які загинули під час Другої світової війни. lvivcenter.org. Центр міської історії Центрально-Східної Європи. Процитовано 25 серпня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Пам'ятники та меморіальні таблиці міста Львова, 2012.
- На Пекарській відкрили меморіальну дошку на честь Романа Іваничука. varianty.lviv.ua. Варіанти. 27 травня 2019. Архів оригіналу за 14 квітня 2022. Процитовано 5 квітня 2020.
- Ольга Перехрест (20 березня 2018). Гінкго дволопатеве. zaxid.net. Zaxid.net. Архів оригіналу за 20 березня 2018. Процитовано 5 квітня 2020.
Джерела та література
Польською мовою
- Biriulow J. Rzeźba lwowska od połowy XVIII wieku do 1939 roku: Od zapowiedzi klasycyzmu do awangardy. — Warszawa: Neriton, 2007. — 332 s. — . (пол.)
- Orłowicz M. Ilustrowany przewodnik po Lwowie ze 102 ilustracjami i planem miasta. — Wydanie drugie, rozszerzone. Książnica-Atlas. — Lwów-Warszawa: Zjednoczone zaklady kartograficzne i wydawnicze, 1925. — 280 s. (пол.)
- Najnowszy ksiąźkowy plan-informator miasta Lwowa ze spisem ulic oraz 14 planami miasta. — Lwów: Nakładem Edwarda Zimnego, 1939. — 60 s. (пол.)
Українською мовою
- Архітектура Львова: Час і стилі. XIII—XXI ст / Ю. Бірюльов, Б. Черкес, М. Бевз, А. Рудницький та ін. — Львів : Центр Європи, 2008. — 720 с. — .
- Бірюльов Ю. О. Мистецтво львівської сецесії. — Львів : Центр Європи, 2005. — С. 31, 32. — .
- Вуйцик В. Територіальний розвиток міста Львова (до 1939 року) // Вісник інституту «Укрзахідпроектреставрація», ч. 8. — Львів, 1997. — С. 41—48.
- Ґранкін П. Статті (1996-2007). — Львів : Центр Європи, 2010. — 312 с. — .
- Драк М. Революції безсмертя. Місцями революційної слави на Львівщині. — Львів : Каменяр, 1977. — С. 60.
- Енциклопедія Львова: в 4-х т / за ред. А. Козицького та І. Підкови. — Львів : Літопис, 2007. — Т. 1: А—Ґ. — 656 с. — .
- Енциклопедія Львова: в 4-х т / за ред. А. Козицького. — Львів : Літопис, 2010. — Т. 3: К. — 736 с. — .
- Ілько Лемко, Михалик В., Бегляров Г. Пекарська вул. // 1243 вулиці Львова (1939—2009). — Львів : Апріорі, 2009. — С. 209—213. — .
- Ілько Лемко. Цікавинки з історії Львова: історичні нариси. — Львів : Апріорі, 2011. — 126 с. — .
- Історія Львова. Короткий нарис. — Львів : Видавництво Львівського університету, 1956. — 281 с.
- Капраль М. Національні громади Львова XVI—XVIII ст. (соціально-правові взаємини). — Львів : Літературна агенція «Піраміда», 2003. — С. 339—340.
- Крип'якевич І. Історичні проходи по Львові. — Львів : Каменяр, 1991. — С. 93. — .
- Львівська академія ветеринарної медицини імені С. З. Ґжицького (1784—2000). — Львів : Модерн-2, 2000. — С. 820—821. — .
- Мельник Б. В. Покажчик сучасних назв вулиць і площ Львова // Довідник перейменувань вулиць і площ Львова. XIII—XX століття. — Львів : Світ, 2001. — С. 46, 99, 115, 122. — .
- Мельник І. В. Вулиці Львова. — Харків : Фоліо, 2017. — С. 173, 177, 456, 458, 474—481, 487. — .
- Мельник І., Масик Р. Між Пекарською та Костя Левицького // Пам'ятники та меморіальні таблиці міста Львова. — Львів : Апріорі, 2012. — С. 156—170. — (Львівські вулиці і кам'яниці) — .
- Нога О. П. Скульптура українського авангарду 1905—1918 років. — Львів : Українські технології, 2005. — 780 с.
- Пам'ятники архітектури УРСР, що перебувають під державною охороною: список. — Київ : Держбудвидав, 1956. — С. 54.
Посилання
- Проєкт «Вулиці Львова»: вулиця Пекарська. lvivcenter.org. Центр міської історії Центрально-Східної Європи. Архів оригіналу за 25 серпня 2021. Процитовано 25 серпня 2021.
- Мельник І. (27 серпня 2005). Вулиця Пекарська. postup.brama.com. Поступ. Архів оригіналу за 2 листопада 2021. Процитовано 22 серпня 2021.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Vulicya Pekarska Vulicya Pekarska odna z vulic Lvova roztashovana v Lichakivskomu rajoni Prostyagayetsya vid vulici Ivana Franka do vulici Mechnikova bilya golovnogo vhodu na Lichakivskij cvintar Prohodit mizh vulicyami Lichakivskoyu i Levickogo paralelna do nih Zabudova Pekarskoyi riznomanitna videnskij klasicizm modern zakopanskij stil konstruktivizm stalinskij ampir novobudovi Na vulici roztashovana znachna kilkist osvitnoyi ta medichnoyi infrastrukturi Vulicya Pekarska LvivVulicya PekarskaVulicya PekarskaMiscevistLichakiv RajonLichakivskijKolishni nazviTembzhicka Tembrzycka Pekarska Piekarska Bekkergasse Backerstrasse Zagalni vidomostiProtyazhnist1400 mKoordinati pochatku49 50 17 pn sh 24 02 06 sh d 49 8381028 pn sh 24 0352111 sh d 49 8381028 24 0352111 Koordinati 49 50 17 pn sh 24 02 06 sh d 49 8381028 pn sh 24 0352111 sh d 49 8381028 24 0352111Koordinati kincya49 50 01 pn sh 24 03 07 sh d 49 8338306 pn sh 24 0520083 sh d 49 8338306 24 0520083poshtovi indeksi79008 79010 79038TransportRuhodnostoronnijPokrittyabrukivkaBudivli pam yatki infrastrukturaBudivli 1 95Arhitekturni pam yatkikam yanici 1 1 A 1 B 3 5 9 11 13 17 19 24 30 38 40 49 50 A 52 59 69Pam yatnikiPodvigu medikiv u Drugij svitovij vijni Veterinarovi Ginkgo dvolopateveHramiHram Hrista Spasitelya HVYe Hram Rizdva Predtechi Ivana Hrestitelya Kaplicya Rizdva Hrestitelya Gospodnogo Joana PCUNavchalni zakladiLvivskij nacionalnij medichnij universitet imeni Danila Galickogo Lvivskij nacionalnij universitet veterinarnoyi medicini ta biotehnologij imeni Stepana Gzhickogo Shkola internat 102Medichni zakladiLvivska oblasna infekcijna klinichna likarnya Poshtovi viddilennyaVPZ 8 vul Valova 14 VPZ 10 vul Lichakivska 69 VPZ 38 vul Pasichna 43 Zabudovavidenskij klasicizm secesiya modern konstruktivizm stalinskij ampirParkiBotanichnij sad Lvivskogo medichnogo universitetuZovnishni posilannyaU proyekti OpenStreetMapposhuk u NominatimMapa Vulicya Pekarska u Vikishovishi Dovzhina ninishnoyi Pekarskoyi vulici stanovit blizko 1400 metriv Vulicya oriyentovana iz zahodu na shid vimoshena brukivkoyu obsadzhena derevami krim nizhnoyi chastini U verhnij chastini do vulici z pivdnya prilyagayut zeleni nasadzhennya teritoriyi V comu rajoni visochiye pagorb 321 metriv nad rivnem morya sho maye nazvu z XIX stolittya na yakomu zbereglisya slidi valiv XVII stolittya pobudovani miskim burgomistrom Martinom Kampianom Tut roztashovani dva medichni universiteti nacionalnogo rivnya Lvivskij nacionalnij medichnij universitet imeni Danila Galickogo ta Lvivskij nacionalnij universitet veterinarnoyi medicini ta biotehnologij imeni Stepana Gzhickogo Z medichnoyi infrastrukturi ye oblasni centri Lvivska oblasna infekcijna klinichna likarnya Na vulici takozh roztashovanij Botanichnij sad 20 vid vsih adres vulici ye arhitekturnimi pam yatkami miscevogo znachennya sered nih tri palaci neogotichnij palac Turkuliv Komello palac Syemenskih Levickih IstoriyaNazvi Vid 1544 roku vulicya Tembzhicka abo Temrichevska Vid 1690 roku vulicya Pekarska Pid chas nimeckoyi okupaciyi vid 1943 roku vulicya Bakergasse nazva vulici Pekarskoyi nimeckoyu movoyu Istorichna nazva povernena vulici u lipni 1944 roci Rozvitok vulici Vulicya utvorilasya na misci dorogi yaka bula prokladena paralelno do liniyi miskih bastionnih fortifikacij sho sporudzhuvalisya u 1690 h rokah za iniciativi koronnogo getmana Stanislava Yablonovskogo ta pid kerivnictvom komendanta Lvova Za rozrahunkami lvivskogo istorika Mirona Kapralya na pidstavi podatkovogo reyestru 1618 roku na cij vulici buli 44 budinki blizko 60 meshkanciv buli polyakami blizko 40 rusinami tobto ukrayincyami naprikinci ninishnoyi vulici Pekarskoyi isnuvalo poselennya yake nalichuvala 53 budinki 85 meshkanciv polyaki 10 nimci i 5 rusini Z pochatku XVIII stolittya promislovij centr Lvova peremishuyetsya do seredmistya de pozacehovi remisniki aktivnishe zaselyayut vulicyu Pekarsku Naprikinci XVIII stolittya vulicya chastkovo zabudovana nevelikimi budinochkami sadibnogo tipu do seredini XIX stolittya sadibna zabudova ohopila majzhe vsyu vulicyu u 1890 h rokah sucilna zabudova vulici bagatopoverhovimi budinkami dijshla do ninishnoyi vulici Patriarha Dimitriya Yaremi Nadali vulicya zabudovuvalasya perevazhno korpusami navchalnih zakladiv ta medichnih ustanov yaki vzhe ne stvoryuvali sucilnoyi liniyi zabudovi Nad nimi visochiye pagorb yakij nazivavsya Novokampianivskoyu goroyu a z XIX stolittya Shumanivkoyu Na pagorbi zbereglisya slidi valiv fortifikacij XVII stolittya Verhnya abo shidna chastina Pekarskoyi ta Lichakivskoyi v seredini XIX stolittya otrimala nazvu lvivskoyi Kalabriyi Ce pov yazano z pristupnim ugrupuvannyam yake vden ukrivalasya v odnomu z budinkiv bilya cvintarya a vnochi vihodila polyuvati za samotnimi perehozhimi Golovnogo zlodiya prozvali ciryulnikom adzhe pid bud yakim privodom chiplyavsya do nih i u vidpovidnij moment shvidko zaliplyuvav oblichchya zhertvi plastirom iz ptashinogo poslidu Pozbavlena zoru i mozhlivosti poklikati na dopomogu lyudina stavala legkoyu zdobichchyu dlya reshti bandi yaku obkradali 1844 roku vlasnicya palacu na Pekarskij 50 vidkrila kupalnyu na stavi u palacovomu parku Lviv yani vidviduvali cej zaklad na svyata ta v nedilyu tut grav vijskovij orkestr Dlya zhinok isnuvali kupalni na susidnomu Voroblyachomu stavi u sadu monastirya sakramentok basejn u sadu nini basejn Zooveterinarnoyi akademiyi Prote cherez otruyennya rib u comu stavi milom stali prichinoyu zaboroni dostupu do nogo svitskim osobam a kupalnyu perenesli 1846 roku na stav Shumana 1914 roku na pochatku vulici pobuduvali najelegantnishij na toj chas gotel Lvova Krakivskij u primishenni yakogo nini mistitsya Apelyacijnij sud Lvivskoyi oblasti Na pochatku 1936 roku po vsij mizhvoyennij Polshi projshli strajki livih radikaliv ta robitnikiv Pislya rozstrilu demonstraciyi robitnikiv Krakivskoyi gumovoyi fabriki Semperit 23 bereznya 1936 roku napruzhenist v krayini zbilshilas U Lvovi protesti proti nasilnickih dij vladi perejshli do vulichnih boyiv z barikadami 14 kvitnya o 10 00 ranku blizko 3000 bezrobitnih organizovani komunistami zibralisya pered birzheyu praci u Lvovi Policiya zastosuvala silu Vazhkoporaneni demonstranti Vladislav Kozak i Mikola Sereda nevdovzi Kozak pomer Todi pohoroni priznacheni na 16 kvitnya 15 00 godinu peretvorili na komunistichnu demonstraciyu Pid chas ciyeyi demonstraciyi na vulici Pekarskij vidbuvsya napad policiyi na uchasnikiv demonstraciyi U 1930 h rokah Aptekarske tovaristvo j inshi profesijni ob yednannya finansuvali sporudzhennya okremogo korpusu farmaciyi na Pekarskij Dlya cogo rozrobleno proyekt nadbudovi kam yanici Aptekarskogo tovaristva yakij ne vdalosya realizuvati U 1960 h rokah vid vulici Tershakovciv todi vulicya Marchenka do vulici Pekarskoyi proklali asfaltovanu dorogu U 2013 roci bula provedena rekonstrukciya vulici vid yiyi pochatku do perehrestya z vuliceyu Tershakovciv Vprodovzh 2020 2021 rokiv vidbulasya rekonstrukciya reshti vulici prokladeno velodorizhku Takozh vidbulasya povna zamina vsih merezh novij kolektor vodopostachannya nove osvitlennya novi hidniki novi zoni parkuvannya Vulicya Pekarska na plani mista 1829 roku Vulicya Pekarska na plani mista 1917 roku Vulicya Pekarska na plani mista 1939 rokuZabudova ta arhitekturni pam yatkiAdministrativna budivlya 1 Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 1363 Administrativna budivlya U mizhvoyennij period na pershomu poversi budivli mistilisya magazin zbroyi ta bukinistichnij magazin Peleckogo magazin kancelyarskogo priladdya Glogovskoyi a takozh atelye damskih kapelyuhiv Yavorskoyi Na pochatku 2010 h rokiv tut mistilos kafe Oficerske Vid budivli ye chornij vhid do Apelyacijnogo sudu Lvivskoyi oblasti P yatipoverhovi budinki 1a 1b Pam yatki arhitekturimiscevogo znachennya 656 1648 P yatipoverhovij budinok sporudzhenij 1913 roku za proyektom arhitektoriv Edmunda Zhihovicha ta Mihala Luzheckogo na fundamentah davnishoyi kam yanici dlya potreb Tovaristva privatnih uryadovciv U mizhvoyennij period tut takozh mistivsya torgovij dim Farmaciya U 1944 1957 rokah tut rozmishuvavsya tehnikum naftovoyi promislovosti vid 1957 roku tut diye Lvivskij budivelnij tehnikum Chotiripoverhova kam yanicya 1c Shodi kam yanici Pekarskoyi 1c Chotiripoverhova kam yanicya sporudzhena na pochatku XX stolittya u stili postsecesiyi Za mizhvoyenoyi Polshi tut mistilisya fotoatelye Ata spilka Derev yanij promisel fabrika gudzikiv Fagumet molocharnya Grodeckogo ta paliturnij ceh Kshivyeckogo Za radyanskih chasiv atelye pobutovih poslug Na pochatku 1990 h rokiv vlashtovano kafe bar Prizma z originalnim sklyanim fasadom yakij vidviduvachi prozvali granchakom abo stakanom vid 2015 roku primishennya Prizmi zajmav revolyucijnij pab Gorila shina ta vzhe na pochatku 2016 roku tut vidkrito bar Dante Takozh u comu zh budinku vid seredini 2000 h rokiv pracyuvalo kafe Viktoriya yakomu na zminu zgodom prijshlo kafe Tiramisu Kolishnij gotel Metropol 2 Narizhna kam yanicya insha adresa vulicya Franka 1 u yakij za mizhvoyennoyi Polshi mistilisya restoran torgovelno gotelnoyi kooperaciyi ta kav yarnya Sevilya a takozh u 1894 1939 rokah roztashovuvavsya gotel Metropol sho kolis mav narizhnij kupol yakij rozibrali pid chas piznishih remontiv Sevilyu lviv yani nazivali Pekelko Vid kupola zalishilasya balyustrada ta pilyastri korinfskogo ordera yaki mali jogo pidtrimati Budivlya zberegla harakterne eklektichne ozdoblennya 1890 h rokiv ta mav elektrichne osvitlennya j vhodiv do pershoklasnih goteliv mista Do 2010 h rokiv tut mistivsya zaklad harchuvannya bistro Fabrika yizhi na Pekarskij torgovij dim Zhinka kramnicya arabskih parfumiv aptechnij magazin Etalon zdorov ya U 2020 roci tut rozmisheno notarialnu kontoru ta lvivske regionalne predstavnictvo strahovoyi kompaniyi AMG Group gostel Baker s Street ta aptechnij magazin Edelvejs 7 Zhitlova kam yanicya 3 Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 1364 Zhitlova kam yanicya sporudzhena 1912 roku za proyektom Artura Shleyena Skulpturne ozdoblennya vikonav Francishek Tomash Byernat U mizhvoyennij period tut diyala universitetska drukarnya fabrika bilizni Gelios ta magazin damskogo odyagu Shtadlera Z kincya 2000 h rokiv tut diyalo viddilennya komercijnogo Avant banku yake pripinilo svoye isnuvannya 2016 roku i vidtodi u comu primishenni mistitsya aptechna kramnicya merezhi OLFA Cyu zh adresu maye takozh magazin profesijnoyi kosmetiki Floyara Zhitlova kam yanicya 5 Skulpturne ozdoblennya Pekarskoyi 5 Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 657 Zhitlova kam yanicya sporudzhena u 1911 1912 rokah za proyektom Yuzefa Pjontkovskogo Vona poyednuye arhitekturni stili videnskoyi secesiyi ta neoklasicizmu U mizhvoyennij period tut mistilasya cukernya Kureka ta magazin elektrotehnichnih tovariv Zonnenshtajna za radyanskih ovochevij magazin U 2000 h rokah salon mobilnogo zv yazku UMC ta magazin pobutovoyi tehniki Na pochatku 2010 h rokah v primishenni salonu vidkrivsya magazin bilizni O lya lya a zamist magazinu pobutovoyi tehniki Shidne kafe yake zgodom perejmenovane na restoran livanskoyi kuhni Bejrut holl Budinok 7 Za radyanskih chasiv budivlya Lvivskogo oblasnogo pobutupravlinnya Lvivfoto ta fotoatelye Na pochatku 1980 h rokiv budinok rozibrali i na jogo misci sporudzheno shestipoverhovu budivlyu u yakij zgodom vidkrivsya Lvivskij Budinok foto kudi j pereyihali kerivnictvo Lviv Foto ta fotoatelye Za chasiv nezalezhnoyi Ukrayini pershij poverh zajmalo viddilennya komercijnogo banku Nadra Tripoverhova G podibna kam yanicya 9 Barelyef Pekarskoyi 9 Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 235 Tripoverhova zgodom do neyi dobuduvali she odin poverh G podibna kam yanicya sporudzhena 1877 roku za proyektom Vincentiya Kuznevicha U 1922 1926 rokah kam yanicyu perebuduvali za proyektom Yuzefa Avina dlya potreb yevrejskoyi zhinochoyi profesijnoyi shkoli imeni Ceciliyi Klaften sho diyala tut do 1939 roku U 1944 1953 rokah v budinku mistivsya navchalnij korpus Lvivskogo tehnikumu legkoyi promislovosti kotrij 1953 roku perevedeno v budivlyu na vulici Voronogo 6 Togo zh roku navchalno virobnichi majsterni otrimali nove obladnannya stvoreno cehi potokove virobnictvo Stanom na 2020 rik za adresoyu roztashovanij magazin odyagu Studentska moda ta Veterinarna apteka Budinok 11 Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 1365 Naprikinci XIX stolittya na podvir yi znahodilasya neorenesansna villa palacik bukinista ta vidavcya Franca Genriha Rihtera 1899 roku yiyi pridbav vidomij lvivskij fotograf David Mazur Mizh 1899 ta 1905 rokami za proyektom Karela Boublika villu bulo perebudovano a u seredini budinku bulo oblashtovano fotoatelye ta laboratoriyu 1911 roku Mazur prodav villu razom z zemleyu drukarevi Kazimirovi Stanislavu Yakubovskomu kotrij togo zh roku rozibrav villu ta na vivilnenij vid zabudovi dilyanci sporudiv chotiripoverhovu kam yanicyu de buli ne lishe zhitlovi primishennya ale j bula takozh oblashtovana drukarnya Sporudzhuvala budinok proyektno budivelna firma Adolfa Pillera za proyektom Stanislava Bardzkogo u 1911 1912 rokah Vid radyanskih chasiv j do 2018 roku tut pracyuvala Lvivska oblasna knizhkova drukarnya yaku prodali z aukcionu u 2019 roci Takozh tut mistyatsya produktovij magazin ta magazin pobutovoyi himiyi Miks Market Vulicya Pekarska 1a Vulicya Pekarska 3 Vulicya Pekarska 9 Vulicya Pekarska 5 Zhitlovij budinok Kolishnij palac grafa Orlovskogo 13 Verhnya statuya z datoyu perebudovi Pekarskoyi 13 Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 236 Tripoverhovij na visokomu cokoli semivisnij klasicistichnij palac sho postav u pershij tretini XIX stolittya Zgodom neodnorazovo rekonstrujovanij Zbereglis zokrema dva proyekti 1854 i 1855 rokiv avtorstva Vilgelma Shmida She odna rekonstrukciya vidbulasya 1884 roku za proyektom Yakuba Cvillinga 1890 roku budivlyu nabuv Genrik Bogdanovich yakij vlashtuvav tut fabriku blyashanih virobiv Ce sprichinilo novu hvilyu perebudov u 1890 1892 1899 rokah Usi za proyektom Bronislava Bauera Fasad uvinchala skulptura Fortuni roboti jmovirno Gartmana Vitvera yaka pohodila she z 1810 1814 rokiv Z pivnichnogo tilnogo boku dilyanki pered pershoyu svitovoyu vijnoyu Bauer sporudiv dlya Bogdanovicha dva pributkovih budinki Tretij za proyektom Yuzefa Maslovskogo ne realizovano 1925 roku fabrika perejshla u vlasnist naftopromislovcya Yuzefa Myernika yakij iniciyuvav chergovu perebudovu palacu ta dvorovih primishen realizovanu 1931 roku Maksimilianom Kochurom Vid togo chasu viglyad sporud majzhe ne zminivsya Pislya drugoyi svitovoyi vijni ves budinok vklyuchno z kolishnimi skladskimi primishennyami ta kramnicyami stav zhitlovim U XXI stolitti perevazhnu bilshist primishen palacu zajmayut ofisi gromadskih organizacij Tripoverhova kam yanicya 14 Tripoverhova kam yanicya na pershomu poversi yakoyi 19 zhovtnya 2017 roku vidkrivsya magazin merezhi mini marketiv a do togo primishennya dilili viddilennya strahovoyi kompaniyi Alfa Strahuvannya perukarsko kosmetichnij salon Kalipso ta lombard Tripoverhova kam yanicya 15 Cegla Pekarskoyi 15 Tripoverhova kam yanicya v yakij u mizhvoyennij period mistilasya gurtivnya tyutyunu Spojna viddilennya Malopolskoyi molocharskoyi spilki ta majsternya z remontu fortepiano Bartoshevskogo vid 1950 h rokiv zoomagazin nini zhitlovij budinok Tripoverhova kam yanicya 16 Tripoverhova kam yanicya pershij poverh yakoyi nini zajmaye magazin Sofiya dekor Do togo tut mistilisya restoran piceriya Mama miya ta hudozhnij magazin Akcent Zhitlova kam yanicya 17 Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 237 Zhitlova kam yanicya sporudzhena u 1911 1912 rokah za proyektom arhitektora Yuzefa Pjontkovskogo Do drugoyi svitovoyi vijni tut mistilisya drukarnya Tumena redakciya gazeti Shodenna ta pekarnya Felcera Za radyanskih chasiv na fasadi budivli bula vstanovlena pam yatna tablicya na zgadku pro te sho na vulici 16 kvitnya 1936 roku pid chas pohoronu Vladislava Kozaka rozstrilyana demonstraciya pracyuyuchih Lvova Nini tut mistyatsya magazin galanterejnih virobiv Shik ta ofis turistichnoyi firmi Roza vitriv 2017 roku v mezhaah proyektu Urban project fahivcyami kovalyami PP Oberig Grup ta za spriyannya proyektu Municipalnij rozvitok ta onovlennya staroyi chastini mista Lvova vidrestavrovano staru metalevu bramu cogo budinku Tripoverhova kam yanicya 18 Tripoverhova kam yanicya sporudzhena naprikinci XIX stolittya dlya Yana Makana za proyektom zatverdzhenim magistratom 17 chervnya 1885 roku Proyekt rekonstrukciyi vikonav arhitektor Mihajlo Makovich 15 kvitnya 1907 roku U mizhvoyennij period tut mistilasya redakciya gazeti Ognisko u povoyenni roki shtempelno gravernij zavod nini zhitlovij budinok na pershomu poversi yakogo mistitsya Kopi centr Vulicya Pekarska 15 Kolishnij palac grafa Orlovskogo Vulicya Pekarska 13 Vulicya Pekarska 11 Vulicya Pekarska 17 Palac Syemenskih Levickih 19 Skulptura na brami v yizdu do palacu Syemenskih Levickih Dokladnishe Palac Syemenskih Levickih Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 658 Palac Syemenskih Levickih sporudzhenij u pershij polovini XIX stolittya na zamovlennya graf Konstanti Syemenskogo 1820 roku Konstanti odruzhivsya zi Sofiyeyu Levickoyu a yihnij spadkoyemec Stanislav Kostka Kostyantin Mariya Feliks mav vzhe podvijne prizvishe Syemenskij Levickij Vidtodi na fasadi palacu zberigsya venzel S L Vin perebuduvav palac 1877 roku za proyektom arhitektora Vagnera u stili francuzkogo baroko U 1891 1894 rokah arhitektorami Ivanom Levinskim ta Yanom Kudelskim provedeno rekonstrukciyi palacu yakij zberig donini svij zovnishnij viglyad U 1930 h roki syudi z Narodnogo domu perenesli filiyu ukrayinskoyi Akademichnoyi gimnaziyi U povoyenni roki tut mistilasya serednya shkola 36 piznishe tut rozmistili specializovanu shkolu internat 102 dlya ditej z rozumovimi vadami sho funkcionuye tut j donini Svogo chasu u gimnaziyi navchavsya komandir sotni Udarniki 4 Peremiskogo kurenya UPA Volodimir Shigelskij Burlaka pro sho spovishaye memorialna tablicya skulptor Petro Dzindra arhitektor Oles Yarema vstanovlena na stini oficini Budivlya 21 Odin z balkoniv Pekarskoyi 21 V oficini dvorovomu fligeli cogo budinku vid 1877 roku diyala majsternya skulptora Abelya Mariyi Per ye Pislya jogo smerti u 1888 roci tut pracyuvav jogo sin Genrik Per ye Vid 1996 roku tut mistitsya agenciya Svitlani Varshavskoyi a takozh prodyuserskij centr Zimni nogi ta Orendne pidpriyemstvo Lvivske oblasne proektno virobniche arhitekturno planuvalne byuro ta perekladacke byuro Yurlegalstatus Tripoverhova kam yanicya 22 Tripoverhova kam yanicya de u mizhvoyennij period mistilisya perukarnya Vajntrauba a vid radyanskih chasiv znahoditsya polk miliciyi ohoroni pri Lichakivskomu RV LMU UMVSU nini polk PO Lichakivskogo VP GUNP u Lvivskij oblasti Takozh na pochatku 2000 h rokiv tut mistivsya salon mobilnogo zv yazku a nini ce primishennya dilyat kramnici bizhuteriyi ta aksesuariv Lyuksuri ta alkogolnih napoyiv Gurtovi cini Alkogol Ofisna budivlya 23 Chotiripoverhova ofisna budivlya sporudzhena na misci skveru u 1997 roci dlya potreb Industrialno eksportnogo banku Nini u comu primishenni mistitsya viddilennya Lvivskoyi mizhregionalnoyi direkciyi PAT Kredi Agrikol Bank Kam yanicya 24 Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 659 Narizhna kam yanicya insha adresa vulicya Tugan Baranovskogo 2 sporudzhena 1898 roku za proyektom arhitektora Albina Zagurskogo skulpturne ozdoblennya Bronislava Soltisa U mizhvoyennij period na pershomu poversi budinku mistilisya kimnati dlya snidankiv Yuzefa Novaka a za radyanskih chasiv jogo zminila zvichajna yidalnya u nash chas kafe bar Palyanicya nini kafe desertaciya Tarta Cyu zh adresu mayut kafe London ta produktova kramnicya Atlant yakij trimaye balkon livoruch Pekarska 24 Dveri kam yanici Pekarskoyi 24 Atlant yakij trimaye balkon pravoruch Pekarska 24 Tripoverhova kam yanicya 25 Narizhna tripoverhova kam yanicya sporudzhena u 1898 1899 rokah za proyektom arhitektora Mihala Kovalchuka V budinku zberigsya vitrazh pryamokutnij vidovzhenij po vertikali U centri vikna zobrazheno sidyachogo amura sho graye na mandolini Kompoziciya zamknena v ovalnij medaljon Po perimetru vitrazh operezanij shirokoyu matovanoyu smugoyu z dekorativnimi vinyetkami vgori i ponizu ramki Ranishe tut pracyuvav magazin zhinochogo odyagu osoblivih rozmiriv Olga Stil Nini tut mistyatsya magazin studiya nastilnih igor Gambit turistichne byuro Lemberg travel Budinok 28 U 1950 h rokah tut mistivsya narodnij sud Stalinskogo rajonu u 1970 1980 h rokah fabrika plastmasovih virobiv oblupravlinnya miscevoyi promislovosti Nini tut mistitsya restoran Starij Tiflis yakij vid 2018 roku stav Shashlik u Maisa Zhitlovij budinok 30 Statuya leva kam yanici na Pekarskij 31 Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 1008 U comu budinku u mizhvoyennij period mistivsya stolyarnij ceh Tenerovicha u 1950 h rokah mebleva artil Chervonoderevec u 1960 1980 h rokah fabrika z vigotovlennya ta remontu hudozhnih mebliv nini ofis TzOV Polisandr Vid 2017 roku cyu zh adresu maye zhitlovij kompleks Bejker strit Sherlok Holms sporudzhenij u 2015 2017 rokah budivelnoyu kompaniyeyu Riel Tripoverhova kam yanicya 31 Narizhna tripoverhova kam yanicya sporudzhena u XIX stolitti Naprikinci XIX pochatku XX stolittya u comu budinku meshkala zamozhna yevrejska rodina de 2 serpnya 1900 roku narodivsya vidatnij islamskij pismennik mislitel diplomat predstavnik Pakistanu v OON Leopold Vajs Nini na primishennya pershogo poverhu zajmaye produktova kramnicya merezhi Svij Market Zhitlovij budinok 32 Dvopoverhovij zhitlovij budinok roztashovanij u vnutrishnomu podvir yi mizh budinkom 34 ta produktovim kioskom Zayizd do budinku peregorodzhenij ceglyanoyu bramoyu z voritmi Tut u mizhvoyennij period mistivsya vosmij viddilok podatkovoyi sluzhbi mista Lvova Nini budinok vikonuye zhitlovu funkciyu a takozh v budinku mistyatsya atelye z remontu i poshittya odyagu ta majsternya z remontu vzuttya Zhitlovij budinok 34 Za ciyeyu adresoyu roztashovanij odin z najploskishih budinkiv Lvova sho sporudzhenij u 1890 h rokah Jogo fasad prikrashenij neobarokovim dekorom ta vidkritoyu kladkoyu cegli sho stali poshirenoyu praktikoyu dlya epohi istorizmu Zavdannyam arhitektora bulo vtisnuti jogo mizh susidni budinki chim vlasne i viklikana dosit nezvichna gostrokutna forma odnogo z narizhnikiv Tak jogo perednij i tilnij fasadi utvoryuyut mizh soboyu gostrij kut u 45 zi zrizanoyu vershinoyu zavshirshki 1 4 m Yaksho divitisya na budinok stavshi nepodalik vid cogo kuta to stvoryuyetsya vrazhennya nibi ves budinok ce odna sucilna stina Palac Syemenskih Levickih Vulicya Pekarska 21 Vulicya Pekarska 24 Vulicya Pekarska 31 Pributkovi budinki Tadeusha Charneckogo 38 40 Pekarska 38 Pam yatki arhitekturimiscevogo znachennya 660 661 Dva odnakovih budinki vidomogo lichakivskogo kupcya radnogo mista Lvova Tadeusha Charneckogo sporudzheni za proyektom arhitektora Kazimira Moklovskogo 1905 roku a fasadi vikonano u zakopanskomu stili U budinku 38 u 1950 1960 h rokah mistilasya majsternya z individualnogo shittya odyagu za radyanskih chasiv tut takozh diyav opornij punkt pravoporyadku nini ce dilnichnij punkt Lichakivskogo VP GUNP u Lvivskij oblasti Zhitlovij budinok 41 Budinok sporudzhenij u 1980 h rokah de do 2013 roku mistivsya centr tehnichnoyi ekspluataciyi pervinnoyi merezhi 6 direkciyi pervinnoyi merezhi AT Ukrtelekom 2016 roku primishennya na pershomu poversi budinku zajmaye Lvivskij centr nadannya poslug uchasnikam bojovih dij Kam yanicya z vinogradaryami 49 Vinograd Pekarskoyi 49 Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 2186 Chotiripoverhova kam yanicya sporudzhena blizko 1910 roku Maye mansardovij dah ta rizalit zavershenij trikutnim frontonom z erkerom u timpani Pid frontonom roztashovano tri barelyefi u stili ar deko sho zobrazhayut vinogradariv avtor skulptor Francishek Tomash Byernat U podvir yi kam yanici Peplovskih sho stoyala ranishe na comu misci funkcionuvala majsternya vidomogo skulptora Gavrila Feliksa Krasuckogo Piznishe Krasuckij perejshov pracyuvati do majsterni Abelya Mariyi Per ye sho znahodilasya todi na vulici Pekarskij 21 Lvivskij nacionalnij universitet veterinarnoyi medicini ta biotehnologij imeni Stepana Gzhickogo 50 Dokladnishe Lvivskij nacionalnij universitet veterinarnoyi medicini ta biotehnologij imeni Stepana Gzhickogo Golovnij korpus LNU veterinarnoyi medicini ta biotehnologij imeni Gzhickogo sporudzhenij u stili stalinskogo ampiru za proyektom Ivana Zholtovskogo 1961 roku Naprikinci 1970 h rokiv do chinnoyi budivli dobudovano novi navchalni korpusi za proyektom Oleksandra Gukovicha 1991 roku na fasadi golovnogo korpusu vstanovleno bronzovu memorialnu tablicyu Stepanovi Gzhickomu skulptor Ivan Mikityuk arhitektor Volodimir Tureckij 29 serpnya 2016 roku na teritoriyi Lvivskogo nacionalnogo universitetu veterinarnoyi medicini vidkritij pershij v Ukrayini pam yatnik veterinaru avtorstvo skulptor Yulian Savko arhitektor Ivan Timchishin Kompoziciya maye tri osnovnih elementi kin yak paciyent poruch z nim stoyit veterinarnij likar i podaye jomu liki v chashi Vartist robit sklala 550 000 griven Navchalni korpusi Lvivskogo nacionalnogo medichnogo universitetu im Danila Galickogo Vulicya Pekarska 52 Palac Turkuliv Komello Vulicya Pekarska 50a Lvivskij nacionalnij universitet veterinarnoyi medicini ta biotehnologij imeni Stepana Gzhickogo Vulicya Pekarska 50 Vulicya Pekarska 49 Kolishnij palac Turkuliv Komello 50a Vhid do brami palacu Turkuliv Komello Dokladnishe Palac Turkuliv Komello Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 773 Palac Turkuliv Komello zbudovanij blizko 1840 1843 rokiv jmovirno za proyektom arhitektora Friderika Baumana Cej palac ye odniyeyu z pershih u Lvovi sporud rannogo istorizmu ta pershoyu iz yaskravo virazhenimi risami neogotiki Nini navchalnij korpus 3 Lvivskogo nacionalnogo universitetu veterinarnoyi medicini ta biotehnologij imeni Stepana Gzhickogo Navchalni korpusi Lvivskogo nacionalnogo medichnogo universitetu imeni Danila Galickogo 52 Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 1366 Navchalni korpusi medichnogo universitetu ta primishennya miskogo morgu sporudzheni u 1891 1895 rokah za proyektom arhitektora Jozefa Braunzajsa 1932 roku sporudzheno she odin korpus nini kafedra farmacevtichnoyi organichnoyi ta bioorganichnoyi himiyi Proyekt budinku u stili funkcionalizmu vikonav arhitektor Yuzef Avin V primishenni vishu takozh diye muzej hvorob lyudini 1975 roku po centru ploshi sho mizh korpusami vstanovleno pam yatnik prisvyachenij podvigu medikiv u drugij svitovij vijni avtor skulptor Ivan Kushnir arhitektor Apollon Ogranovich Cyu zh samu adresu maye hram Rizdva Predtechi Ivana Hrestitelya UPC KP nastoyatelem yakogo ye protoiyerej Stepan Palko Lvivska oblasna infekcijna klinichna likarnya 54 56 Dokladnishe Lvivska oblasna infekcijna klinichna likarnya Kompleks sporud infekcijnoyi klinichnoyi likarni zbudovano u 1910 1914 rokah v stili racionalnoyi postsecesiyi za proyektom arhitektoriv Tadeusha Vrubelya ta Za mizhvoyennoyi Polshi v budinku pid 56 diyav Derzhavnij zaklad gigiyeni U 1950 h rokah jogo pereobladnano pid gurtozhitok Torgovelno ekonomichnogo institutu a nini budivlya nalezhit infekcijnij klinichnij likarni 1996 roku na teritoriyi medichnogo zakladu vstanovili vidnovlenu figuru Matinki Bozhoyi a 24 lipnya 2015 roku Visokopreosvyashennij vladika Igor Arhiyepiskop i Mitropolit Lvivskij osvyativ kaplicyu svyatogo apostola Andriya Pervozvannogo ta Slugi Bozhogo Mitropolita Andreya Sheptickogo Kolishnij monastir Voskresiniv 55 57 59 59a Cerkva Hrista Spasitelya Bilya cerkvi Hrista Spasitelya Hram Hrista Spasitelya ye pam yatkoyu istoriyimiscevogo znachennya 1649 Kompleks budivel kolishnogo monastirya Voskresiniv sporudzhenij u 1881 1932 rokah v stili istorizmu na dilyanci yakoyu volodili monahi franciskanci Budivnictvo pershih sporud monastirskogo kompleksu rozpochato u 1874 roku za proyektom Rostkovskogo U 1880 h 1890 h rokah bagatorazovo provodilisya dobudovi perevazhno za proyektami Albina Zagurskogo Golovnij vivtar vikonali arhitektor Yan Tomash Kudelskij ta skulptor Petro Garasimovich U 1990 h rokah v inter yerah vidnovleno freski zrobleni 1932 roku Do skladu kompleksu vhodyat Pid 55 dvopoverhova budivlya kolishnogo monastirya sporudzhena u 1880 1896 rokah Nini u comu budinku mistitsya piceriya Prizma Nova Pid 57 kolishnij budinok seminariyi sporudzhenij 1890 roku ta rekonstrujovanij 1932 roku de za radyanskih chasiv j do 2010 h rokah mistilosya infekcijne viddilennya Lvivskogo okruzhnogo vijskovogo shpitalyu Pid 59 kolishnij rimo katolickij kostel Voskresiniv sporudzhenij u 1888 1890 rokah Vid 1994 roku v primishenni kolishnogo kostelu diye protestantskij hram Hrista Spasitelya Ukrayinskoyi hristiyanskoyi misiyi vidrodzhennya ta miloserdya Cej samij nomer mayut j kolishnij budinok Ruskogo internatu sporudzhenogo u 1881 1897 rokah sho takozh do 2010 h rokah nalezhala Lvivskomu okruzhnomu vijskovomu shpitalyu ta dvopoverhova budivlya brami proyizdu sporudzhenu 1897 roku Pid 59a chotiripoverhova budivlya sho za chasiv nezalezhnoyi Ukrayini viddana u kolektivnu vlasnist UPC MP U kvitni 2023 roku budivlyu peredali v koristuvannya Pershomu teritorialnomu medob yednannyu Lvova Zgodom yiyi pristosuyut do potreb reabilitacijnogo zakladu v mezhah centru Nezlamni ta oblashtuyut 56 lizhkomisc u nij Kolishnij dityachij sirotinec Svyatogo Josifa 61 Pekarska 61 Dvopoverhova budivlya sirotincya sporudzhena u 1873 1874 rokah na zamovlennya Yuliyi Galler jmovirno za proyektom inzhenera Rostovskogo Vid 1874 roku tut oselilisya sestri franciskanki Najsvyatishogo Sakramentu 1893 roku vidbulasya rekonstrukciya budinku za proyektom arhitektora Yana Tomasha Kudelskogo pislya chogo budivlya otrimala zovnishni formi neorenesansu 1931 roku za proyektom arhitektora Vavzhincya Dajchaka zdijsneno dobudovu odnopoverhovoyi pribudovi z pivnochi budinku Do Drugoyi svitovoyi vijni pritulok likvidovanij a u jogo primishennyah rozmistili ustanovu sho nini maye nazvu komunalnij zaklad Lvivske oblasne byuro sudovo medichnoyi ekspertizi Kapitalnij remont z rekonstrukciyeyu rozshirennyam primishen kolishnogo sirotincya vidbuvsya u 2013 2014 rokah pislya yakogo budivlya kardinalno zminila svij zovnishnij viglyad Lvivskij oblasnij centr sluzhbi krovi 65 Za adresoyu roztashovane komunalne pidpriyemstvo Lvivskoyi oblasnoyi radi Lvivskij oblasnij centr sluzhbi krovi Budivlya kolishnoyi dermatologichnoyi kliniki 69 Golovnij korpus Lvivskogo medichnogo universitetu Dokladnishe Lvivskij nacionalnij medichnij universitet imeni Danila Galickogo Pam yatka arhitekturimiscevogo znachennya 238 Budivlya dlya dermatologichnoyi shkirno venerologichnoyi kliniki sporudzhena za iniciativoyu profesora dermatologiyi Lvivskogo universitetu Volodimira Lukasevicha u 1912 1914 rokah ta za proyektom nevidomogo arhitektora Rannij priklad arhitekturi modernizmu vikonanij u klasicistichnomu varianti U 1914 1915 rokah tut diyav epidemichnij shpital stvorenij rosijskoyu okupacijnoyu vladoyu a pislya povernennya avstro ugorskogo vijska u chervni 1915 roku venerichnij shpital Pislya Pershoyi svitovoyi vijni zavdyaki profesoru Lukasevichu 1920 roku tut zavershene oblashtuvannya kliniki shkirnih ta venerologichnih hvorob j do 1939 roku vona ye odnim z najkrashih zakladiv ohoroni zdorov ya peredvoyennoyi Polshi Z prihodom radyanskoyi vladi shkirno venerologichna klinika bula perenesena v inshi primishennya natomist u cij budivli oblashtuvalasya direkciya Lvivskogo medichnogo institutu Nini golovnij administrativnij ta navchalnij korpus Lvivskogo nacionalnogo medichnogo universitetu imeni Danila Galickogo Budinki 69a 69v Budinki sporudzheni 1977 roku dlya potreb Lvivskoyi oblasnoyi stomatologichnoyi polikliniki 28 grudnya 2010 roku zgidno z nakazom 3473 z po LNMU imeni Danila Galickogo na bazi universitetskoyi stomatologichnoyi polikliniki ta reorganizovanoyi Lvivskoyi oblasnoyi stomatologichnoyi polikliniki stvoreno stomatologichnij medichnij centr Lvivskogo nacionalnogo medichnogo universitetu imeni Danila Galickogo Budivlya 69b Budivlya Lvivskogo oblasnogo klinichnogo diagnostichnogo centru sporudzhena u 1980 h rokah Rishennyam Lvivskoyi oblradi vid 20 veresnya 2022 roku rozshirili komunalne nekomercijne pidpriyemstvo Lvivskoyi oblasnoyi radi Lvivskij oblasnij klinichnij diagnostichnij centr shlyahom priyednannya do nogo Lvivskij oblasnij derzhavnij klinichnij likuvalno diagnostichnij endokrinologichnij centr na vul Ostrozkogo 1 ta Lvivskij oblasnij specializovanij centr radiacijnogo zahistu naselennya na vul Moroznij 31a Botanichnij sad Lvivskogo medichnogo universitetu 73 Administrativnij budinok Botanichnogo sadu viglyad z vulici Pekarskoyi Dokladnishe Botanichnij sad Lvivskogo medichnogo universitetu Odnopoverhovij budinok zbudovanij u drugij polovini XIX stolittya de vid drugoyi polovini 1870 h rokiv diyala druga majsternya skulptora Abelya Mariyi Per ye U 1931 1964 rokah v comu budinku meshkav profesor Tadeush Vilchinskij za jogo iniciativoyu u 1929 1930 rokah organizovanij sad likarskih roslin piznishe vidomij yak Botanichnij sad Lvivskogo medichnogo universitetu 1964 roku kolekcijni dilyanki likarskih roslin i dendropark ogolosheni pam yatkami prirodi ta zarahovani do prirodo zapovidnogo fondu Na fasadi budinku administraciyi vstanovlena memorialna tablicya na chest zasnovnika botanichnogo sadu profesora Tadeusha Vilchinskogo Budivlya 95 Odnopoverhovij budinok u yakomu vid radyanskih chasiv mistitsya direkciya Derzhavnogo istoriko kulturnogo muzeyu zapovidnika Lichakivskij cvintar U 1905 1918 rokah za ciyeyu adresoyu isnuvala majsternya Rizbyarsko kamenska rukodilnya Lyudvig Tirovich Yakiv Balaban Inshi pam yatkiPam yatki vstanovleno 1975 roku posered fontanu rozmishenogo mizh troma korpusami medichnogo universitetu Spochatku pam yatnik vshanovuvav medikiv zagiblih u Velikij Vitchiznyanij vijni Na jogo p yedestali mistivsya napis rosijskoyu Bessmertnoj doblesti vrachej 1941 1945 Avtori ta skulptor pam yatnika Petro Kushnir arhitektor Apolon Ogranovich Vzhe na pochatku 1990 h rokiv napis zamineno ukrayinskoyu versiyeyu Bezsmertnij doblesti likariv Dati nimecko radyanskoyi vijni zberezheno vidkrito 29 serpnya 2016 roku bilya Lvivskogo nacionalnogo universitetu veterinarnoyi medicini imeni S Z Gzhickogo Kompoziciya skladayetsya z troh osnovnih elementi kin yak paciyent veterinarnogo likarya poruch stoyit veterinarnij likar i podaye jomu liki u chashi Avtorami pam yatnika ye skulptor Yulian Savko ta arhitektor Ivan Timchishin Pogruddya profesoriv Genrika Kandiya Georgiya Karavanova Yuliya Kulachkovskogo bilya Medichnogo universitetu vstanovleni na pochatku XX stolittya Memorialni ta pam yatni tablici Memorialna tablicya na stini ogorozhi specializovanoyi shkoli internatu 102 yaka spovishaye sho u filiyi ukrayinskoyi gimnaziyi navchavsya Volodimir Shigelskij Burlaka Memorialna tablicya na poshanu Romana Ivanichuka vstanovlena 27 travnya 2019 roku na fasadi budinku na vul Pekarskij 13 Pam yatna tablicya z sirogo granitu na fasadi kam yanici 17 vstanovlena 16 kvitnya 1956 roku Vona povidomlyala pro te sho 16 kvitnya 1936 roku pid chas pohoronu bezrobitnogo Vladislava Kozaka rozstrilyano masovu antifashistsku demonstraciyu trudyashih mista Lvova Bronzova pam yatna tablicya Stepanu Gzhickomu na fasadi Lvivskogo nacionalnogo universitetu veterinarnoyi medicini ta biotehnologij imeni Stepana Gzhickogo Skulptor Volodimir Tureckij arhitektor I Mikityuk Pam yatni tablici profesoram Mihajlovi Lobi Volodimiru Maslyaku Yakubu Parnasu Dmitru Luciku na fasadah korpusiv lvivskogo meduniversitetu Pam yatna tablicya vstanovlena 2012 roku bilya lvivskogo meduniversitetu na vshanuvannya studentiv rozstrilyanih 1941 roku skulptor Yulian Kvasnicya Pam yatna tablicya na poshanu profesora Tadeusha Vilchinskogo na fasadi budinku na vul Pekarskij 73 Pam yatnik veterinarnomu likaryu Pam yatnik medikam yaki zaginuli pid chas drugoyi svitovoyi vijni Ginkgo dvolopateve Botanichni pam yatki Ginkgo dvolopateve botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya v Ukrayini Zrostaye bilya navchalnogo korpusu 3 kolishnogo palacu Turkuliv Komello Status nadano 20 bereznya 2018 roku z metoyu zberezhennya odnogo dereva reliktovogo vidu ginkgo dvolopateve lat Ginkgo biloba zanesenogo do Chervonoyi knigi Ukrayini Vulici poruchVulicya Pekarska peretinayetsya z nastupnimi vulicyami ta ploshami z zahodu na shid Plosha Soborna Vulicya Tugan Baranovskogo Vulicya Igorya Dashka Vulicya Vitvera Vulicya Doncova Vulicya Patriarha Dimitriya Yaremi Vulicya Tershakovciv Vulicya Chernigivska Vulicya Lichakivska Vulicya Mechnikova Na pochatku vulici roztashovana plosha Soborna Perehrestya v rajoni vulic Patriarha Dimitriya Yaremi Tershakovciv regulyuyetsya svitloforami Bilya povorotu do vulici Tugan Baranovskogo ye pishohidnij perehid Naprikinci vulici zi shidnoyi chastini pochinayetsya vulicya Mechnikova ta roztashovano Lichakivskij cvintar TransportRuh iz zahodu na shid odnostoronnij Pryamih zupinok chi marshrutiv gromadskogo transportu vulicya nemaye Roztashuvannya poruch ploshi Sobornoyi Mitnoyi vulic Lichakivskoyi Mechnikova Volodimira Shuhevicha Volodimira Vinnichenka dozvolyaye distatisya do vulici z riznih storin mista yak avtomobilem tak i gromadskim transportom Comu spriyaye znachna kilkist marshrutiv tramvayiv avtobusiv ta marshrutnih taksi Cherez znachne navantazhennya ruhu na susidni vulici Lichakivskij Pekarska ye obhidnoyu vuliceyu yak dlya viyizdu tak i v yizdu do centru mista Do Pekarskoyi blizko roztashovani krim Lichakivskoyi ta Volodimira Vinnichenka taki vazhlivi vulici Lvova yak Kost Levickogo ta Zelena Vulicya Pekarska v kulturiU kupleti pisni To ye Lviv gurtu Skryabin zgaduyetsya vulicya Pekarska A stara Pekarska ya neyu nagulyavsya Yak pari propuskav i po Lichakovi hitavsya V romani Romana Ivanichuka Hresna prosha V romani Terezi Anni Homi V detektivnomu romani Oficer iz Strijskogo parku Andriya Kokotyuhi PrimitkiZnajti poshtovij indeks ukrposhta ua Ukrposhta Arhiv originalu za 4 zhovtnya 2021 Procitovano 25 serpnya 2021 Znajti adresu ukrposhta ua Ukrposhta Procitovano 13 listopada 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Spisok budinkiv pam yatok arhitekturi m Lvova pomichnyk org Arhiv originalu za 17 sichnya 2021 Procitovano 20 bereznya 2020 Istoriya Lvova Korotkij naris 1956 Statti 1996 2007 2010 Cikavinki zi Lvova 2011 Pressluzhba LMR 2 lyutogo 2021 Na vul Pekarskij trivayut masshtabni remontni roboti povnistyu rekonstrukciyu vulici planuyut zavershiti do 1 veresnya city adm lviv ua Lvivska miska rada Arhiv originalu za 11 lipnya 2021 Procitovano 25 serpnya 2021 1243 vulici Lvova 2009 Hristina Bazyuk 18 listopada 2016 10 najoriginalnishih sporud zvedenih proektno budivelnim pidpriyemstvom Edmunda Zhihovicha photo lviv in ua Fotografiyi starogo Lvova Arhiv originalu za 8 kvitnya 2022 Procitovano 25 serpnya 2021 Najnowszy ksiazkowy plan informator miasta Lwowa S 16 Ilko Cikavinik 105 Lwow Ilustrowany przewodnik red naukowa J Biriulowa Lwow Centrum Europy 2003 S 146 pol Rzezba lwowska S 242 Arhitektura Lvova 2008 Enciklopediya Lvova Tom 3 2010 Kravtsov S Jozef Awin on Jewish art and architecture Jewish artists and central eastern Europe Warszawa DiG 2010 P 140 ISBN 978 83 7181 655 angl Pro Lvivskij koledzh legkoyi promislovosti KNUTD lklpknutd blogspot com Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2016 Procitovano 9 zhovtnya 2016 Zakowicz A Dawna fotografia lwowska 1839 1939 Lwow Centrum Europy 2004 S 21 23 ISBN 966 702 255 2 pol Steciv T Villa na bastioni geneza kam yanici Orlovskogo Bogdanovicha Myernika Visnik institutu Ukrzahidproektrestavraciya 2009 19 S 165 174 Novij magazin u centri Lvova blyzenko com ua Arhiv originalu za 30 veresnya 2019 Procitovano 6 chervnya 2022 Revolyuciyi bezsmertya 1977 Katerina Rodak 1 listopada 2017 U Lvovi vidrestavruvali starovinnu bramu na Pekarskij portal lviv ua Informacijna agenciya Lvivskij portal Arhiv originalu za 5 serpnya 2018 Procitovano 4 serpnya 2018 U Lvovi vidnovili unikalnu bramu z latuni tvoemisto tv Media hab Tvoye Misto 5 listopada 2017 Arhiv originalu za 4 serpnya 2018 Procitovano 4 serpnya 2018 Hristina Harchuk Proyekt Interaktivnij Lviv vul Pekarska 18 zhitlovij budinok lvivcenter org Centr miskoyi istoriyi Centralno Shidnoyi Yevropi Arhiv originalu za 4 serpnya 2018 Procitovano 25 serpnya 2021 Melnik I 27 serpnya 2005 Vulicya Pekarska postup brama com Arhiv originalu za 29 veresnya 2007 Procitovano 4 veresnya 2022 Igor Melnik Proyekt Interaktivnij Lviv vul Pekarska 19 shkola internat 102 dlya ditej z rozumovimi vadami lvivcenter org Centr miskoyi istoriyi Centralno Shidnoyi Yevropi Arhiv originalu za 4 serpnya 2018 Procitovano 25 serpnya 2021 Rzezba lwowska S 75 Rzezba lwowska S 168 Najnowszy ksiazkowy plan informator miasta Lwowa S 15 Pekarska vul Zhitlovij budinok 25 Vitrazh shodovoyi klitki lvivcenter org Pradidivska slava Arhiv originalu za 4 serpnya 2018 Procitovano 26 kvitnya 2017 Grimalyuk R Vitrazhi Lvova kincya XIX pochatku XX stolittya Lviv s stqined glass end of the 19th begining of the 20th century monografiya R M Grimalyuk Institut narodoznavstva NAN Ukrayini Lviv 2004 236 s S 211 ISBN 966 0228 449 ZhK Bejker strit Sherlok Holms riel ua Arhiv originalu za 5 serpnya 2018 Procitovano 5 serpnya 2018 Pam yatniki arhitekturi URSR sho perebuvayut pid derzhavnoyu ohoronoyu spisok Kiyiv Derzhbudvidav 1956 S 54 Najnowszy ksiazkowy plan informator miasta Lwowa S 18 Ploski budinki u Lvovi wordpress com Arhiv originalu za 5 serpnya 2018 Procitovano 5 serpnya 2018 Chudernacka geometriya lvivskih kam yanic zik ua ZIK 30 lipnya 2016 Arhiv originalu za 5 serpnya 2018 Procitovano 5 serpnya 2018 Vimiryano ruletkoyu Biryulov Yu O Mistectvo lvivskoyi secesiyi Lviv Centr Yevropi 2005 S 31 32 ISBN 966 7022 44 7 Orlowicz M Ilustrowany przewodnik S 191 Irina Skic 24 grudnya 2015 U Lvovi na vul Pekarskij z yavitsya centr dopomogi uchasnikam ATO zaxid net Zaxid net Arhiv originalu za 6 kvitnya 2018 Procitovano 5 kvitnya 2018 Ustanovi upravlinnya socialnogo zahistu Lvivskoyi miskoyi radi Lvivskij centr nadannya poslug uchasnikam bojovih dij city adm lviv ua Lvivska miska rada Procitovano 4 zhovtnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Lvivska akademiya veterinarnoyi medicini imeni S Z Gzhickogo 1784 2000 Lviv Modern 2 2000 S 820 821 ISBN 966 7158 73 X Sofiya Lazurkevich 30 serpnya 2016 Pershij v Ukrayini pam yatnik veterinaru vidkrili u Lvovi zaxid net Zaxid net Arhiv originalu za 31 serpnya 2016 Procitovano 30 serpnya 2016 Muzej hvorob lyudini meduniv lviv ua Lvivskij nacionalnij medichnij universitet imeni Danila Galickogo Arhiv originalu za 5 serpnya 2018 Procitovano 5 serpnya 2018 Pamyatniki istorii i kultury Ukrainskoj SSR katalog spravochnik Tronko P T i dr Kiev Naukova dumka 1987 S 316 ros Yevgen Gulyuk 7 lipnya 2015 6 faktiv z istoriyi hramu Rizdva Predtechi Ivana Hrestitelya na Pekarskij velychlviv com Religijnij internet resurs Duhovna velich Lvova Arhiv originalu za 1 travnya 2018 Procitovano 30 kvitnya 2018 pres sluzhba Lvivskoyi arhiyeparhiyi UGKC 24 lipnya 2015 Mitropolit Igor osvyativ kaplicyu u Lvivskij infekcijnij likarni catholicnews org ua Katolickij Oglyadach Arhiv originalu za 12 serpnya 2018 Procitovano 5 serpnya 2018 Igor Somochkin Proyekt Interaktivnij Lviv vul Pekarska 55 59 kompleks budivel kolishnogo monastirya Voskresenciv lvivcenter org Centr miskoyi istoriyi Centralno Shidnoyi Yevropi Arhiv originalu za 15 travnya 2021 Procitovano 25 serpnya 2021 Istoriya Hramu Hrista Spasitelya gs lviv ua Dobrij Samaryanin Arhiv originalu za 1 travnya 2018 Procitovano 30 kvitnya 2018 Yuliya Ravlyuk 22 grudnya 2023 U Lvovi stvoryat reabilitacijnij centr u kolishnomu primishenni UPC MP suspilne media Nacionalna suspilna teleradiokompaniya Ukrayini Arhiv originalu za 15 grudnya 2023 Procitovano 4 lyutogo 2024 Igor Somochkin Proyekt Interaktivnij Lviv vul Pekarska 61 kolishnij pritulok sv Josifa lvivcenter org Centr miskoyi istoriyi Centralno Shidnoyi Yevropi Arhiv originalu za 3 serpnya 2018 Procitovano 25 serpnya 2021 Igor Somochkin Proyekt Interaktivnij Lviv vul Pekarska 69 administrativnij korpus Medichnogo universitetu im D Galickogo lvivcenter org Centr miskoyi istoriyi Centralno Shidnoyi Yevropi Arhiv originalu za 5 serpnya 2018 Procitovano 25 serpnya 2021 Stomatologichnij medichnij centr meduniv lviv ua Lvivskij nacionalnij medichnij universitet imeni Danila Galickogo Arhiv originalu za 5 serpnya 2018 Procitovano 5 serpnya 2018 Olga Denisyaka 20 veresnya 2022 U Lvovi likviduvali dvi likarni portal lviv ua Informacijna agenciya Lvivskij portal Arhiv originalu za 2 grudnya 2022 Procitovano 5 bereznya 2023 Skulptura ukrayinskogo avangardu 1905 1918 rokiv 2005 Proyekt Interaktivnij Lviv pam yatnik medikam yaki zaginuli pid chas Drugoyi svitovoyi vijni lvivcenter org Centr miskoyi istoriyi Centralno Shidnoyi Yevropi Procitovano 25 serpnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Pam yatniki ta memorialni tablici mista Lvova 2012 Na Pekarskij vidkrili memorialnu doshku na chest Romana Ivanichuka varianty lviv ua Varianti 27 travnya 2019 Arhiv originalu za 14 kvitnya 2022 Procitovano 5 kvitnya 2020 Olga Perehrest 20 bereznya 2018 Ginkgo dvolopateve zaxid net Zaxid net Arhiv originalu za 20 bereznya 2018 Procitovano 5 kvitnya 2020 Dzherela ta literaturaPolskoyu movoyu Biriulow J Rzezba lwowska od polowy XVIII wieku do 1939 roku Od zapowiedzi klasycyzmu do awangardy Warszawa Neriton 2007 332 s ISBN 978 83 7543 009 7 pol Orlowicz M Ilustrowany przewodnik po Lwowie ze 102 ilustracjami i planem miasta Wydanie drugie rozszerzone Ksiaznica Atlas Lwow Warszawa Zjednoczone zaklady kartograficzne i wydawnicze 1925 280 s pol Najnowszy ksiazkowy plan informator miasta Lwowa ze spisem ulic oraz 14 planami miasta Lwow Nakladem Edwarda Zimnego 1939 60 s pol Ukrayinskoyu movoyu Arhitektura Lvova Chas i stili XIII XXI st Yu Biryulov B Cherkes M Bevz A Rudnickij ta in Lviv Centr Yevropi 2008 720 s ISBN 978 966 7022 77 8 Biryulov Yu O Mistectvo lvivskoyi secesiyi Lviv Centr Yevropi 2005 S 31 32 ISBN 966 7022 44 7 Vujcik V Teritorialnij rozvitok mista Lvova do 1939 roku Visnik institutu Ukrzahidproektrestavraciya ch 8 Lviv 1997 S 41 48 Grankin P Statti 1996 2007 Lviv Centr Yevropi 2010 312 s ISBN 978 966 7022 84 6 Drak M Revolyuciyi bezsmertya Miscyami revolyucijnoyi slavi na Lvivshini Lviv Kamenyar 1977 S 60 Enciklopediya Lvova v 4 h t za red A Kozickogo ta I Pidkovi Lviv Litopis 2007 T 1 A G 656 s ISBN 978 966 7007 68 8 Enciklopediya Lvova v 4 h t za red A Kozickogo Lviv Litopis 2010 T 3 K 736 s ISBN 978 966 7007 99 7 Ilko Lemko Mihalik V Beglyarov G Pekarska vul 1243 vulici Lvova 1939 2009 Lviv Apriori 2009 S 209 213 ISBN 978 966 2154 24 5 Ilko Lemko Cikavinki z istoriyi Lvova istorichni narisi Lviv Apriori 2011 126 s ISBN 978 617 629 024 7 Istoriya Lvova Korotkij naris Lviv Vidavnictvo Lvivskogo universitetu 1956 281 s Kapral M Nacionalni gromadi Lvova XVI XVIII st socialno pravovi vzayemini Lviv Literaturna agenciya Piramida 2003 S 339 340 Krip yakevich I Istorichni prohodi po Lvovi Lviv Kamenyar 1991 S 93 ISBN 5 7745 0316 X Lvivska akademiya veterinarnoyi medicini imeni S Z Gzhickogo 1784 2000 Lviv Modern 2 2000 S 820 821 ISBN 966 7158 73 X Melnik B V Pokazhchik suchasnih nazv vulic i plosh Lvova Dovidnik perejmenuvan vulic i plosh Lvova XIII XX stolittya Lviv Svit 2001 S 46 99 115 122 ISBN 966 603 115 9 Melnik I V Vulici Lvova Harkiv Folio 2017 S 173 177 456 458 474 481 487 ISBN 978 966 03 7863 6 Melnik I Masik R Mizh Pekarskoyu ta Kostya Levickogo Pam yatniki ta memorialni tablici mista Lvova Lviv Apriori 2012 S 156 170 Lvivski vulici i kam yanici ISBN 978 617 629 077 3 Noga O P Skulptura ukrayinskogo avangardu 1905 1918 rokiv Lviv Ukrayinski tehnologiyi 2005 780 s Pam yatniki arhitekturi URSR sho perebuvayut pid derzhavnoyu ohoronoyu spisok Kiyiv Derzhbudvidav 1956 S 54 PosilannyaProyekt Vulici Lvova vulicya Pekarska lvivcenter org Centr miskoyi istoriyi Centralno Shidnoyi Yevropi Arhiv originalu za 25 serpnya 2021 Procitovano 25 serpnya 2021 Melnik I 27 serpnya 2005 Vulicya Pekarska postup brama com Postup Arhiv originalu za 2 listopada 2021 Procitovano 22 serpnya 2021