Пало́мництво, або про́ща — мандрування вірян до святих місць (наприклад, у християн — до Єрусалиму, у мусульман — до Мекки й Медини тощо).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZqTDFCUFVsUlNRVWxVWDA5R1gwRmZTMGxGVmw5UVNVeEhVa2xOTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxUVQxSlVVa0ZKVkY5UFJsOUJYMHRKUlZaZlVFbE1SMUpKVFM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpqTDA5eWRHaHZaRzk0WDNCcGJHZHlhVzB1YW5Cbkx6STFNSEI0TFU5eWRHaHZaRzk0WDNCcGJHZHlhVzB1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Етимологія
Термін «паломництво», «паломник» як вважають філологи, походить від слова «пальма» (від лат. palma) — «пальма», «пальмова гілка» — гілки цього дерева (слугували їм у дорозі парасолями) привозили перші християни-паломники, які побували на Святій Землі під час свята «Вхід Господній в Єрусалим», адже під час тріумфального входу Ісуса Христа в Єрусалим віряни усипали Його шлях гілками пальми. В Україні та на Росії це свято отримало найменування «Вербна неділя».
Надалі «паломниками» (або прочанами) стали називати й тих релігійних мандрівників, які не залишали меж своєї країни. Слов'янське слово аналогічне лат. palmarius, palmatus («паломник»), утвореному від palma..
Слово прочанин пов'язане з [про́чка] «чужина; виселення», пріч «геть», і семантично зближене з про́ща «паломництво, богомілля».
Історія
Традиції паломництва йдуть корінням в глибоку стародавність. В Індії люди з давніх часів здійснювали поїздки у святі місця, наповнені енергією того чи іншого божества.
У Стародавній Греції паломники з різних куточків країни приїжджали в Дельфи до віщунки Піфії, що жила в храмі, для отримання прогнозів. В Середні століття паломництво отримало широке поширення. Мандри пілігримів в Палестину почалися вже в III ст. н. е. При імператорі Костянтині були зведені храми в Єрусалимі, наприклад Храм Гробу Господнього.
В XV ст. для паломників з Європи були розроблені спеціальні маршрути, або «дорожники», від берегів Рони до річки Йордан. Однак, найперші путівники для паломників, або , були написані грецькою мовою у Візантії ще в VIII ст. Найпопулярнішим серед пілігримів був ітинерарій «Коротке сказання про міста та країни від Антіохії до Єрусалиму, а також Сирії, Фінікії і про святих місцях Палестини», який написав візантієць [en] в XII ст.
Хрестові походи закріпили традицію паломництва на Святу землю.
За даними СОТ, щорічно у світі здійснюють паломництво понад 200 млн осіб.
Сучасність
На території України є величезна кількість релігійних споруд, які вирізняються історико-культурною та сакрально-мистецькою привабливістю. Сакральні об'єкти можна відвідувати протягом цілого року незалежно від погодних умов, віросповідання, політичних амбіцій тощо.
Релігійний туризм, як науковий напрям, потребує теоретичного підґрунтя, розробки методичної бази. Практично вже назріли потреби видання картографічної та сувенірної продукції, буклетів, спеціалізованої літератури про сакральні об'єкти для туристів. Власне тому формування методологічних основ релігійного туризму є актуальними[].
Про сакральну географію чи географію релігії почали говорити у 90-х роках XX ст. у зв'язку з демократичними змінами в країні: отриманням громадянами свободи слова і зняттям табу з релігійної діяльності. Водночас з огляду на підвищення рівня релігійної свідомості населення, що виражається у дедалі більшій кількості людей, які відвідують сакральні об'єкти, є потреба організації релігійно-туристичної (чи сакрально-туристичної) діяльності. Релігійний туризм на сучасному етапі переживає становлення, і науковці, зокрема А. Ковальчук, зазначають про невеликий доробок науково-теоретичної бази релігійного туризму та паломництва в Україні, необхідність її формування географами і релігієзнавцями, потребу розробки понятійно-термінологічного апарату тощо.
У світі виділяються декілька головних макрорегіонів паломництва:
- Християнська Європа, яка є головним світовим регіоном паломництва;
- Північна Америка з домінуванням християнства та численними іншими релігіями;
- Латинська Америка, де переважає християнство і поширені місцеві традиційні релігії;
- Північна Африка, де переважає іслам;
- Західна та Східна Африка, де панує іслам та присутні окремі центри християнства і традиційних місцевих релігій;
- Західна Азія з домінуванням ісламу й анклавами християнства та юдаїзму;
- Південна Азія, де отримали поширення індуїзм і буддизм, а також окремі центри християнства, джайнізму, сикхізму та ісламу;
- Південно-Східна Азія, де переважає буддизм та сформувалися значні осередки ісламу, християнства й анклави індуїзму;
- Східна Азія з панівними буддизмом, конфуціанством, синтоїзмом та окремим осередками ісламу і християнства;
- Центральна і Середня Азія з домінуванням буддизму та ісламу.
Духовне паломництво, із філософської постмодерністської точки зору, протиставляється класичній формі наративу, яку передбачено у слові «дорога», що має початок, середину та кінець. Паломництво не має ні визначеного початку, ні визначеного кінця. Воно розпочинається у «середині речей», вказуючи на зв'язки з минулим та майбутнім.
Заохочення паломництва в Україні здійснюють церкви. Багато вірян мріють відвідати священні місця:
Паломницька галузь
Паломницька галузь (індустрія) дозволяє задовольняти духовно-суспільні потреби населення та є ефективною в економічному плані. Розвиток паломництва досягається через:
- стимулювання підприємницької активності в цій сфері;
- залучення інвестицій;
- забезпечення належного рівня розвитку соціальної та інженерної інфраструктур паломницьких місць;
- підготовку кадрів;
- екологічну безпеку;
- створення належних умов для паломників;
- забезпечення високого комфорту проживання корінних жителів регіону.
Розвиток паломницької галузі дозволяє:
- розширювати зайнятість населення;
- реалізовувати соціальні потреби держави на оздоровлення і відпочинок населення;
- надавати економічні вигоди на рівні територій.
Див. також
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Паломництво |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Паломництво |
Джерело
- Короткий енциклопедичний словник з культури. — К. : Україна, 2003. — .
- Ших Ю. А., Огірко І. В. Віртуальне паломництво — інтернет технології для задоволення духовних потреб. Поліграфія і видавнича справа. Львів. УАД. № 2 (58). 2012. с.77-81.
Посилання
- Паломництво // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Буенос-Айрес, 1962. — Т. 5, кн. X : Літери Ол — Пер. — С. 1279. — 1000 екз.
- Пілігрим // Українська Релігієзнавча Енциклопедія
- Проща // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1963. — Т. 6, кн. XII : Літери По — Риз. — С. 1528. — 1000 екз.
- Прочанська література // Літературознавча енциклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — Т. 2 : М — Я. — С. 287.
Примітки
- Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 1989. — Т. 4 : Н — П / укл.: Р. В. Болдирєв та ін. ; ред. тому: В. Т. Коломієць, В. Г. Скляренко. — С. Паломник. — .
- Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 1989. — Т. 4 : Н — П / укл.: Р. В. Болдирєв та ін. ; ред. тому: В. Т. Коломієць, В. Г. Скляренко. — С. Прочанин. — .
- Смаль, Ігор (2010). Географія туризму та рекреація: Словник-довідник (українська) . Тернопіль: Навчальна книга - Богдан. с. 87. ISBN .
![]() | Це незавершена стаття про релігію. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Palo mnictvo abo pro sha mandruvannya viryan do svyatih misc napriklad u hristiyan do Yerusalimu u musulman do Mekki j Medini tosho Prochanin do sv misc Kiyeva 1870 ti rr Ilyustraciya do knigi Zemlya i lyudi Zagalna geografiya t 5 Zhan Zhak Elize Reklyu 1880Suchasna pravoslavna prochanka Kiyevo Pecherska lavra 2011 rikEtimologiyaTermin palomnictvo palomnik yak vvazhayut filologi pohodit vid slova palma vid lat palma palma palmova gilka gilki cogo dereva sluguvali yim u dorozi parasolyami privozili pershi hristiyani palomniki yaki pobuvali na Svyatij Zemli pid chas svyata Vhid Gospodnij v Yerusalim adzhe pid chas triumfalnogo vhodu Isusa Hrista v Yerusalim viryani usipali Jogo shlyah gilkami palmi V Ukrayini ta na Rosiyi ce svyato otrimalo najmenuvannya Verbna nedilya Nadali palomnikami abo prochanami stali nazivati j tih religijnih mandrivnikiv yaki ne zalishali mezh svoyeyi krayini Slov yanske slovo analogichne lat palmarius palmatus palomnik utvorenomu vid palma Slovo prochanin pov yazane z pro chka chuzhina viselennya prich get i semantichno zblizhene z pro sha palomnictvo bogomillya IstoriyaTradiciyi palomnictva jdut korinnyam v gliboku starodavnist V Indiyi lyudi z davnih chasiv zdijsnyuvali poyizdki u svyati miscya napovneni energiyeyu togo chi inshogo bozhestva U Starodavnij Greciyi palomniki z riznih kutochkiv krayini priyizhdzhali v Delfi do vishunki Pifiyi sho zhila v hrami dlya otrimannya prognoziv V Seredni stolittya palomnictvo otrimalo shiroke poshirennya Mandri piligrimiv v Palestinu pochalisya vzhe v III st n e Pri imperatori Kostyantini buli zvedeni hrami v Yerusalimi napriklad Hram Grobu Gospodnogo V XV st dlya palomnikiv z Yevropi buli rozrobleni specialni marshruti abo dorozhniki vid beregiv Roni do richki Jordan Odnak najpershi putivniki dlya palomnikiv abo buli napisani greckoyu movoyu u Vizantiyi she v VIII st Najpopulyarnishim sered piligrimiv buv itinerarij Korotke skazannya pro mista ta krayini vid Antiohiyi do Yerusalimu a takozh Siriyi Finikiyi i pro svyatih miscyah Palestini yakij napisav vizantiyec en v XII st Hrestovi pohodi zakripili tradiciyu palomnictva na Svyatu zemlyu Za danimi SOT shorichno u sviti zdijsnyuyut palomnictvo ponad 200 mln osib SuchasnistNa teritoriyi Ukrayini ye velichezna kilkist religijnih sporud yaki viriznyayutsya istoriko kulturnoyu ta sakralno misteckoyu privablivistyu Sakralni ob yekti mozhna vidviduvati protyagom cilogo roku nezalezhno vid pogodnih umov virospovidannya politichnih ambicij tosho Religijnij turizm yak naukovij napryam potrebuye teoretichnogo pidgruntya rozrobki metodichnoyi bazi Praktichno vzhe nazrili potrebi vidannya kartografichnoyi ta suvenirnoyi produkciyi bukletiv specializovanoyi literaturi pro sakralni ob yekti dlya turistiv Vlasne tomu formuvannya metodologichnih osnov religijnogo turizmu ye aktualnimi dzherelo Pro sakralnu geografiyu chi geografiyu religiyi pochali govoriti u 90 h rokah XX st u zv yazku z demokratichnimi zminami v krayini otrimannyam gromadyanami svobodi slova i znyattyam tabu z religijnoyi diyalnosti Vodnochas z oglyadu na pidvishennya rivnya religijnoyi svidomosti naselennya sho virazhayetsya u dedali bilshij kilkosti lyudej yaki vidviduyut sakralni ob yekti ye potreba organizaciyi religijno turistichnoyi chi sakralno turistichnoyi diyalnosti Religijnij turizm na suchasnomu etapi perezhivaye stanovlennya i naukovci zokrema A Kovalchuk zaznachayut pro nevelikij dorobok naukovo teoretichnoyi bazi religijnogo turizmu ta palomnictva v Ukrayini neobhidnist yiyi formuvannya geografami i religiyeznavcyami potrebu rozrobki ponyatijno terminologichnogo aparatu tosho U sviti vidilyayutsya dekilka golovnih makroregioniv palomnictva Hristiyanska Yevropa yaka ye golovnim svitovim regionom palomnictva Pivnichna Amerika z dominuvannyam hristiyanstva ta chislennimi inshimi religiyami Latinska Amerika de perevazhaye hristiyanstvo i poshireni miscevi tradicijni religiyi Pivnichna Afrika de perevazhaye islam Zahidna ta Shidna Afrika de panuye islam ta prisutni okremi centri hristiyanstva i tradicijnih miscevih religij Zahidna Aziya z dominuvannyam islamu j anklavami hristiyanstva ta yudayizmu Pivdenna Aziya de otrimali poshirennya induyizm i buddizm a takozh okremi centri hristiyanstva dzhajnizmu sikhizmu ta islamu Pivdenno Shidna Aziya de perevazhaye buddizm ta sformuvalisya znachni oseredki islamu hristiyanstva j anklavi induyizmu Shidna Aziya z panivnimi buddizmom konfucianstvom sintoyizmom ta okremim oseredkami islamu i hristiyanstva Centralna i Serednya Aziya z dominuvannyam buddizmu ta islamu Duhovne palomnictvo iz filosofskoyi postmodernistskoyi tochki zoru protistavlyayetsya klasichnij formi narativu yaku peredbacheno u slovi doroga sho maye pochatok seredinu ta kinec Palomnictvo ne maye ni viznachenogo pochatku ni viznachenogo kincya Vono rozpochinayetsya u seredini rechej vkazuyuchi na zv yazki z minulim ta majbutnim Zaohochennya palomnictva v Ukrayini zdijsnyuyut cerkvi Bagato viryan mriyut vidvidati svyashenni miscya Tarnoruda Yerusalim Vatikan Lyurd Goshivskij monastir Stradch Zarvanickij duhovnij centr Pochayivska lavra Univska lavra Medzhugor ye Kiyevo Pechersku lavru Svyatogirsku lavru ta inshiPalomnicka galuzPalomnicka galuz industriya dozvolyaye zadovolnyati duhovno suspilni potrebi naselennya ta ye efektivnoyu v ekonomichnomu plani Rozvitok palomnictva dosyagayetsya cherez stimulyuvannya pidpriyemnickoyi aktivnosti v cij sferi zaluchennya investicij zabezpechennya nalezhnogo rivnya rozvitku socialnoyi ta inzhenernoyi infrastruktur palomnickih misc pidgotovku kadriv ekologichnu bezpeku stvorennya nalezhnih umov dlya palomnikiv zabezpechennya visokogo komfortu prozhivannya korinnih zhiteliv regionu Rozvitok palomnickoyi galuzi dozvolyaye rozshiryuvati zajnyatist naselennya realizovuvati socialni potrebi derzhavi na ozdorovlennya i vidpochinok naselennya nadavati ekonomichni vigodi na rivni teritorij Div takozhVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Palomnictvo Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Palomnictvo Hadzh Vidi turizmuDzhereloKorotkij enciklopedichnij slovnik z kulturi K Ukrayina 2003 ISBN 966 524 105 2 Shih Yu A Ogirko I V Virtualne palomnictvo internet tehnologiyi dlya zadovolennya duhovnih potreb Poligrafiya i vidavnicha sprava Lviv UAD 2 58 2012 s 77 81 PosilannyaPalomnictvo Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Buenos Ajres 1962 T 5 kn X Literi Ol Per S 1279 1000 ekz Piligrim Ukrayinska Religiyeznavcha Enciklopediya Prosha Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1963 T 6 kn XII Literi Po Riz S 1528 1000 ekz Prochanska literatura Literaturoznavcha enciklopediya u 2 t avt uklad Yu I Kovaliv Kiyiv VC Akademiya 2007 T 2 M Ya S 287 PrimitkiEtimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 1989 T 4 N P ukl R V Boldiryev ta in red tomu V T Kolomiyec V G Sklyarenko S Palomnik ISBN 966 00 0590 3 Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 1989 T 4 N P ukl R V Boldiryev ta in red tomu V T Kolomiyec V G Sklyarenko S Prochanin ISBN 966 00 0590 3 Smal Igor 2010 Geografiya turizmu ta rekreaciya Slovnik dovidnik ukrayinska Ternopil Navchalna kniga Bogdan s 87 ISBN 978 966 10 0281 3 Ce nezavershena stattya pro religiyu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi