Ніверка — село в Україні, у Кам'янець-Подільському районі Хмельницької області. Належить до Орининської сільської громади.
село Ніверка | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Хмельницька область |
Район | Кам'янець-Подільський |
Громада | Орининська сільська громада |
Код КАТОТТГ | UA68020210070065718 |
Основні дані | |
Засноване | 1923 |
Населення | 70 |
Територія | 0,911 км² |
Площа | 0,843 км² |
Поштовий індекс | 32335 |
Телефонний код | +380 3849 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°42′25″ пн. ш. 26°14′18″ сх. д. / 48.70694° пн. ш. 26.23833° сх. д.Координати: 48°42′25″ пн. ш. 26°14′18″ сх. д. / 48.70694° пн. ш. 26.23833° сх. д. |
Водойми | Збруч Водосховище за „Ніверською ГЕС" |
Місцева влада | |
Адреса ради | 32335, Хмельницька обл., Кам’янець-Подільський р-н, с.Ніверка |
Карта | |
![]() Ніверка | |
![]() Ніверка | |
Мапа | |
|
Географія
Подільське село Ніверка розкинулось на подільській височині в південно-західній частині України, за 32 кілометра автошляхами від міста Кам'янець-Подільський, простягається по річці Збруч.
Клімат
Ніверка знаходяться в межах вологого континентального клімату із теплим літом. Але діяльність людини досить часто призводить до екоциду, поганих змін та глобального потепління. Рівень наповнення річок водою по області становить лише 20 % від необхідного стандарту, значна частина земної поверхні стає посушливою. Для покращення ситуації варто було б проводити ревайлдинг, відновлювати екосистеми та лісові насадження.
Історія
Великий князь Литовський Вітовт, коли володів Західним Поділлям (1411-1430 рр.), подарував низку сіл, в тому числі і Нівру Кам’янецькій латинській катедрі. Перша писемна згадка про село - 1498 рік, як «Велика Нівра» (Nyewra Maior).
Церква святих Кузьми і Дем’яна згадується з 1735 року. Нова церква збудована в 1748 році – дерев’яна триверха споруда.
Перший поділ Речі Посполитої (1772) мабуть поділив Ніверку та Нивру на дві частини. Після правобережна частина вважалась окремим поселенням.
Парафія скасована біля 1831 року, церква розібрана в 1848 році, дерево її пішло на випалювання вапна для церкви в Шустівцях.
Селяни були звільнені від кріпосного права в 1861 році. На честь цієї події в багатьох селах Поділля на в'їздах встановлювали пам'ятні фігури, такі збереглись в селах: Нігин, Черче. Ця традиція помаленьку відновлюється, встановлюються статуї Божої Матері чи інші фігури.
1863 року селяни втрачають можливість користуватись рідною мовою, видано таємне розпорядження — Валуєвський циркуляр, що наказував призупинити видання значної частини книг, написаних українською мовою, а згодом доповнено Емським указом.
Внаслідок поразки Перших визвольних змагань на початку XX століття, село надовго окуповане російсько-більшовицькими загарбниками.
Радянська окупація принесла колективізацію та розкуркулення, мешканці села зазнали репресій. Багатьох частинах Поділля відбувались масові селянські повстання, проти радянської влади.
В 1932–1933 селяни села пережили Голодомор.
Роки Великого терору 1936-1937 вбито осіб різних національностей і професій, багато людей було виселлено як сім'ї «ворогів народу».
По закінченню Другої світової війни у 1946—1947 роках мешканці села вчергове пережили голод.
З 1991 року в складі незалежної України.
24 грудня 2019 року шляхом об'єднання сільських рад Кам'янець-Подільського району село Шустівці увійшло до складу Орининської сільської громади. Об'єднання в громаду має створити умови для формування ефективної і відповідальної місцевої влади, яка зможе забезпечити комфортне та безпечне середовище для проживання людей.
До 2020 року дев’ять сіл мали статус четвертої зони посиленого радіологічного контролю через аварію на ЧАЕС. Так, в селах Ніверка, Чорнокозинці, Нововолодимирівка, Шустівці, Вікторівка, Шидлівці, Мала Зелена, Велика Зелена та Криків більше чверті століття постійно перевіряли людей, воду та продукти харчування на радіацію.
Населення
Населення становить 70 осіб.
Мова
У селі поширені західноподільська говірка та південноподільська говірка, що відносяться до подільського говору, який належить до південно-західного наріччя.
100 % населення вказало своєю рідною мовою українську мову, за даними перепису 2001 року.
Уродженці села
- 1899 — Орлінський Болеслав Володимирович (пол. Bolesław Orliński), польський пілот випробувач .
- 1937 — Дубицький Никанор Миколайович, український письменник, фольклорист, громадський діяч.
- — Заслужений працівник сільського господарства України. Народився 27.02.1961 р. у с. Ніверка Кам'янець-Подільського району Хмельницької області. Закінчив Кам'янець-Подільський сільськогосподарський інститут. У 1986 р. почав працювати інженером у колгоспі ім. Суворова (с. Подвірне Новоселицького району). У 1990 р. обраний головою правління колгоспу, згодом агрофірми ім. Суворова. Нагороджений орденами «За заслуги» ІІІ і ІІ ступенів.
Охорона природи
Село лежить у межах національного природного парку «Подільські Товтри».
Світлини
- Сільська церква
- Клуб
- Автобусна зупинка біля села
- Річка Збруч біля села
Див. також
- Поділля — історико-географічна область.
- Подоляни — етнографічна група українців, населення Поділля.
- Подільський говір — різновид говорів української мови.
- Децентралізація — реформа місцевого самоврядування для формування ефективної і відповідальної місцевої влади.
Примітки
- ВВРУ, 2020, № 11, стор. 26
- Єсюнін Сергій Найвидатніший авіватор Польщі — Подолянин // Поділля. — 2009. — 27 серпня.[недоступне посилання з липня 2019]
Література
- Поместное землевладение в Подольской губерні\ Евфимия Сецинского. — Біла Церква, 2009. — С. 395. (За виданням: Труды Подольского епархиального историко-статистического комитета. — Выпуск девятый. Под редакцией священника Евфимия Сецинского. Приходы и церкви Подольской епархии. — Каменец-Подольск, 1901).
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Niverka selo v Ukrayini u Kam yanec Podilskomu rajoni Hmelnickoyi oblasti Nalezhit do Orininskoyi silskoyi gromadi selo Niverka Cerkva u NiverciCerkva u Niverci Krayina Ukrayina Oblast Hmelnicka oblast Rajon Kam yanec Podilskij Gromada Orininska silska gromada Kod KATOTTG UA68020210070065718 Osnovni dani Zasnovane 1923 Naselennya 70 Teritoriya 0 911 km Plosha 0 843 km Poshtovij indeks 32335 Telefonnij kod 380 3849 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 42 25 pn sh 26 14 18 sh d 48 70694 pn sh 26 23833 sh d 48 70694 26 23833 Koordinati 48 42 25 pn sh 26 14 18 sh d 48 70694 pn sh 26 23833 sh d 48 70694 26 23833 Vodojmi Zbruch Vodoshovishe za Niverskoyu GES Misceva vlada Adresa radi 32335 Hmelnicka obl Kam yanec Podilskij r n s Niverka Karta Niverka Niverka Mapa Niverka u VikishovishiGeografiyaPodilske selo Niverka rozkinulos na podilskij visochini v pivdenno zahidnij chastini Ukrayini za 32 kilometra avtoshlyahami vid mista Kam yanec Podilskij prostyagayetsya po richci Zbruch Klimat Niverka znahodyatsya v mezhah vologogo kontinentalnogo klimatu iz teplim litom Ale diyalnist lyudini dosit chasto prizvodit do ekocidu poganih zmin ta globalnogo poteplinnya Riven napovnennya richok vodoyu po oblasti stanovit lishe 20 vid neobhidnogo standartu znachna chastina zemnoyi poverhni staye posushlivoyu Dlya pokrashennya situaciyi varto bulo b provoditi revajlding vidnovlyuvati ekosistemi ta lisovi nasadzhennya IstoriyaVelikij knyaz Litovskij Vitovt koli volodiv Zahidnim Podillyam 1411 1430 rr podaruvav nizku sil v tomu chisli i Nivru Kam yaneckij latinskij katedri Persha pisemna zgadka pro selo 1498 rik yak Velika Nivra Nyewra Maior Cerkva svyatih Kuzmi i Dem yana zgaduyetsya z 1735 roku Nova cerkva zbudovana v 1748 roci derev yana triverha sporuda Pershij podil Rechi Pospolitoyi 1772 mabut podiliv Niverku ta Nivru na dvi chastini Pislya pravoberezhna chastina vvazhalas okremim poselennyam Parafiya skasovana bilya 1831 roku cerkva rozibrana v 1848 roci derevo yiyi pishlo na vipalyuvannya vapna dlya cerkvi v Shustivcyah Selyani buli zvilneni vid kriposnogo prava v 1861 roci Na chest ciyeyi podiyi v bagatoh selah Podillya na v yizdah vstanovlyuvali pam yatni figuri taki zbereglis v selah Nigin Cherche Cya tradiciya pomalenku vidnovlyuyetsya vstanovlyuyutsya statuyi Bozhoyi Materi chi inshi figuri 1863 roku selyani vtrachayut mozhlivist koristuvatis ridnoyu movoyu vidano tayemne rozporyadzhennya Valuyevskij cirkulyar sho nakazuvav prizupiniti vidannya znachnoyi chastini knig napisanih ukrayinskoyu movoyu a zgodom dopovneno Emskim ukazom Vnaslidok porazki Pershih vizvolnih zmagan na pochatku XX stolittya selo nadovgo okupovane rosijsko bilshovickimi zagarbnikami Radyanska okupaciya prinesla kolektivizaciyu ta rozkurkulennya meshkanci sela zaznali represij Bagatoh chastinah Podillya vidbuvalis masovi selyanski povstannya proti radyanskoyi vladi V 1932 1933 selyani sela perezhili Golodomor Roki Velikogo teroru 1936 1937 vbito osib riznih nacionalnostej i profesij bagato lyudej bulo viselleno yak sim yi vorogiv narodu Po zakinchennyu Drugoyi svitovoyi vijni u 1946 1947 rokah meshkanci sela vchergove perezhili golod Z 1991 roku v skladi nezalezhnoyi Ukrayini 24 grudnya 2019 roku shlyahom ob yednannya silskih rad Kam yanec Podilskogo rajonu selo Shustivci uvijshlo do skladu Orininskoyi silskoyi gromadi Ob yednannya v gromadu maye stvoriti umovi dlya formuvannya efektivnoyi i vidpovidalnoyi miscevoyi vladi yaka zmozhe zabezpechiti komfortne ta bezpechne seredovishe dlya prozhivannya lyudej Do 2020 roku dev yat sil mali status chetvertoyi zoni posilenogo radiologichnogo kontrolyu cherez avariyu na ChAES Tak v selah Niverka Chornokozinci Novovolodimirivka Shustivci Viktorivka Shidlivci Mala Zelena Velika Zelena ta Krikiv bilshe chverti stolittya postijno pereviryali lyudej vodu ta produkti harchuvannya na radiaciyu NaselennyaNaselennya stanovit 70 osib Mova U seli poshireni zahidnopodilska govirka ta pivdennopodilska govirka sho vidnosyatsya do podilskogo govoru yakij nalezhit do pivdenno zahidnogo narichchya 100 naselennya vkazalo svoyeyu ridnoyu movoyu ukrayinsku movu za danimi perepisu 2001 roku Urodzhenci sela1899 Orlinskij Boleslav Volodimirovich pol Boleslaw Orlinski polskij pilot viprobuvach 1937 Dubickij Nikanor Mikolajovich ukrayinskij pismennik folklorist gromadskij diyach Zasluzhenij pracivnik silskogo gospodarstva Ukrayini Narodivsya 27 02 1961 r u s Niverka Kam yanec Podilskogo rajonu Hmelnickoyi oblasti Zakinchiv Kam yanec Podilskij silskogospodarskij institut U 1986 r pochav pracyuvati inzhenerom u kolgospi im Suvorova s Podvirne Novoselickogo rajonu U 1990 r obranij golovoyu pravlinnya kolgospu zgodom agrofirmi im Suvorova Nagorodzhenij ordenami Za zaslugi III i II stupeniv Ohorona prirodiSelo lezhit u mezhah nacionalnogo prirodnogo parku Podilski Tovtri SvitliniSilska cerkva Klub Avtobusna zupinka bilya sela Richka Zbruch bilya selaDiv takozhPodillya istoriko geografichna oblast Podolyani etnografichna grupa ukrayinciv naselennya Podillya Podilskij govir riznovid govoriv ukrayinskoyi movi Decentralizaciya reforma miscevogo samovryaduvannya dlya formuvannya efektivnoyi i vidpovidalnoyi miscevoyi vladi PrimitkiVVRU 2020 11 stor 26 Yesyunin Sergij Najvidatnishij avivator Polshi Podolyanin Podillya 2009 27 serpnya nedostupne posilannya z lipnya 2019 LiteraturaPomestnoe zemlevladenie v Podolskoj guberni Evfimiya Secinskogo Bila Cerkva 2009 S 395 Za vidannyam Trudy Podolskogo eparhialnogo istoriko statisticheskogo komiteta Vypusk devyatyj Pod redakciej svyashennika Evfimiya Secinskogo Prihody i cerkvi Podolskoj eparhii Kamenec Podolsk 1901 Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi