Му́сга́йд (англ. Moosehide, hän: Ëdhä Dädhëchan або Jëjik Dhä Dënezhu Kek'it, дослівний переклад — «Шкура Лося») — колишній [en] племені ген на території Юкону. Заснований в 1897-му році, покинутий наприкінці 1960-х років. Розміщений у місці впадіння річки Мусгайд в річку Юкон, є об'єктом світової спадщини ЮНЕСКО — Клондайк (англ. Tr'ondëk-Klondike).
![]() Координати H G O
![]() |
Зміни населення | |
---|---|
Рік | Населення |
1901 | 81 |
1911 | 125 |
1945 | — |
1951 | 60 |
1961 | 6 сімей |
Джерело: | Статистична служба Канади |
Дані археологічних вишукувань свідчать, що ще 9000 років тому територія заповідника була для індіанців місцем сезонного вилову лосося. До 1897 року постійного поселення там не було.
Починаючи з середини 1800-х, у район Юкону почали прибувати європейські поселенці, здебільшого трапери та шукачі золота. Найбільший наплив старателів відбувся в часи Клондайкської золотої лихоманки (1896—1900). На початку заснування міста Доусон-Сіті (осінь 1897 року) індіанців змусили покинути їхню історичну територію риболовства на річці Клондайк і переселитися на 5 км нижче за течією Юкона в нове поселення, назване від річки Мусгайд. У 1900 році це поселення отримало статус заповідника.
Історія
Заснування поселення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi8xLzE5L0NoaWVmX0lzYWFjLmpwZy8xMzBweC1DaGllZl9Jc2FhYy5qcGc=.jpg)
Територія, де річка Мусгайд впадає в Юкон, здавна була місцем літнього та осіннього табору індіанців, проте без постійних будівель чи споруд. Постійне поселення індіанців племені ген розміщувалося кількома кілометрами вище по березі Юкону.
Через кілька місяців після відкриття золота на річці Клондайк (16 серпня 1896) індіанці були змушені покинути місцевість Трочек, де вони жили, рибалили і полювали, і переселитися на північний берег річки Клондайк, де закладався Доусон-Сіті. Проте це теж не було спокійним місцем для них. Єпископ [en], намагаючись обмежити вплив білих людей на корінних жителів, домігся від [en] виділити 160 акрів території для переселення всіх індіанців з Доусона і району золотих копалень. Весною 1897-го корінні жителі перебралися трохи далі на північ, де річка Мусгайд впадає в Юкон. Наміри єпископа Бомпаса і вождя племені Ісаака були лише добрі — поселити індіанців біля води і лісу, щоб вони мали з чого жити. І водночас — не дуже далеко від поселення білих, щоб можна було вести торгівлю й обмін товарами. Мусгайд став поселенням індіанців ген на наступні півстоліття. Проте, як виявилося невдовзі, місце вибрали не зовсім вдало.
160 акрів — саме стільки землі уряд Канади виділяв у преріях Саскачевану та Альберти для однієї сім'ї іммігрантів з Європи. А в Мусгайді на таку ж територію переселили 30 сімей індіанців. Уряд Канади вимагав від них повністю відмовитися від претензій на історичні території проживання. На цьому турбота уряду про індіанців скінчилася. На численні прохання розширити територію завжди надходила відмова. У 1900 році трохи золота знайшли й у руслі річки Мусгайд і відтоді будь-які претензії індіанців взагалі не бралися до уваги.
Патриція Ліндгрен (англ. Patricia (Isaac) Lindgren), дочка вождя Ісаака, згадувала:
![]() | Мій батько бачив, що золота лихоманка притягне його народ до цивілізації, і він боявся, що його люди наберуться поганих звичок від білих людей, пияцтва і тому подібному. Він хотів, щоб його люди переселилися подалі від міста, тому він перемовлявся з урядом і домігся переселення його народу на три милі нижче Доусона. Оригінальний текст (англ.) My Dad [Chief Isaac] saw that they’d get civilized with that gold rush and was afraid that his people would learn bad habits from the white people, drinking and trouble like that. He wanted his people to be moved away from the city so he talked to government and got them moved three miles down to Moosehide. | ![]() |
Переселення індіанців у Мусгайді в́икликало невдоволення поліцейського інспектора [en], який планував побудувати там поліцейський табір. Він вкінець посварився з єпископом Бомпасом, а проявилося це в ще більшій неприязні до корінного населення.
Життя в Мусгайді
Стосунки між корінними жителями Мусгайда і білим населенням Доусон-Сіті були по суті сегрегацією. Це сильно обмежувало вливання корінного населення в цивілізоване життя. Напроти, [en] наполегливо залучала індіанців до релігії, а єпископ Бомпас майже два роки жив у Мусгайді (1899—1900).
Індіанцям Мусгайда не були раді в Доусон-Сіті й зустрічали їх неприязно, особливо після 1898 року, коли місто вже стало більш цивілізованим і розкішним. Проте жителі Доусона не відмовлялися від м'яса, риби, ягід, одягу, що їх продавали індіанці з Мусгайда. Ще одним винятком з життя в ізоляції були перформанси, що їх влаштовували індіанці ген у Доусон-Сіті. За ініціативи вождя Ісаака на вулицях і в клубах міста періодично проводилися покази національних танців і співів. Ісаак прагнув не об'єднання білих та корінних жителів, а створення розуміння між народами. Водночас це завжди був натяк, що білі люди є гостями на цій землі. Окрім того, кожного Різдва він запрошував усіх мешканців Доусон-Сіті в гості в Мусгайд. Втім, лише одиниці приймали це запрошення.
Візити жителів Мусгайда до Доусон-Сіті були швидше спорадичними. Високий рівень епідемічних захворювань у Мусгайді теж нікого не заохочував до тісніших контактів з білими людьми.
У газетах Доусона періодично публікувалися заклики до «цивілізування» індіанців Мусгайда. Їм пропонували освоїти рільництво, використовувати як тяглову силу оленів, а не собак, але індіанці не прислухалися до цих наполегливих порад. Це також віддаляло розуміння між народами. «Поселення Мусгайд і його жителі не сприймалися новоприбульцями як справжній світ. З погляду білих людей на расову еволюцію, індіанці не можуть існувати в сучасності, або в майбутньому, якщо вони не засвоять уроки західної цивілізації… Народ ген повинен або відректися від своєї автентичності… або ж бути ізольованим, як зіпсовані люди, яким належить зникнути після зустрічі з вищою расою».
У перші роки полювання ще давало якийсь прибуток і засоби для життя для індіанців Мусгайда. Втім, дуже швидко вирубані і випалені ліси та забруднені річки збідніли на здобич й індіанці почали голодувати. Дизентерія, діарея, туберкульоз сильно прорідили корінне населення. Справа дійшла до того, що поліція Доусона, яка до того ігнорувала жителів Мусгайда, 1904 року мусила доставляти їм їжу. За те індіанці мали відпрацьовувати.
15 грудня 1911 року вождь Ісаак сказав в інтерв'ю газеті Dawson Daily News (ламаною англійською мовою):
![]() | Увесь Юкон належить моєму батькові. Весь Клондайк належить моєму народу. Вся країна належить мені. Віддавна моє. Пагорби всі мої, лосі всі мої, кролики всі мої, золото все моє. Білі люди приходять і забирають усе наше золото. Візьміть мільйони, візьміть ще сотні мільйонів і розпустіть їх у Сіетлі. А тепер індіанці Мусгайду хочуть Різдва. Здобич зникла. Білі люди вбивають усіх лосів і карібу біля Доусона, які належать Мусгайду. Індіанці всюди мають власні мисливські угіддя. Жителі Мусгайду полюють на Клондайку, на Шістдесятій Милі, на Двадцятій Милі, але дичини вже немає. Біла людина вбиває всіх. Оригінальний текст (англ.) All Yukon belong to my papas. All Klondike belong my people. Country now all mine. Long time all mine. Hills all mine; moose all mine; rabbits all mine; gold all mine. White man come and take all my gold. Take millions, take hundreds fifty millions, and blow’em in Seattle. Now Moosehide Injun want Christmas. Game is gone. White man kills all moose and caribou near Dawson, which is owned by Moosehide. Injun everywhere have own hunting grounds. Moosehides hunt up Klondike, up Sixtymile, up Twentymile, but game is all gone. White man kill all. | ![]() |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi9hL2E0L01vb3NlaGlkZV8tX0FlcmlhbF9WaWV3LmpwZy8yOTBweC1Nb29zZWhpZGVfLV9BZXJpYWxfVmlldy5qcGc=.jpg)
Поселення і річка Мусгайд приховані за пагорбом внизу світлини. Острів ліворуч на світлині називається Сестринський (Sister Island). Мусгайд розміщений через річку Юкон напроти цього острова.
У 1904—1919 роках, після спаду золотої лихоманки, вождю Ісааку, подолавши численні бюрократичні перепони, вдалося зареєструвати навколо Мусгайда чотири ділянки для видобутку золота. Насправді золота ніхто і не збирався там шукати. Зроблено це було, щоб трохи додати території до Мусгайда й офіційно закріпити її за індіанцями.
З огляду на забруднення і небезпеку епідемій, муніципалітет Доусона в 1899 році заборонив поселення і використання води з Юкону нижче за течією. А Мусгайд розміщувався п'ятьма кілометрами нижче. Проте жодних заходів чи застережень, щоб уберегти індіанців від хвороб, не вжили. Їх просто ігнорували. Проте ситуація з тифом, зокрема з його складнішим варіантом — черевним тифом, у Мусгайді була значно краща, ніж у Доусон-Сіті, і після 1917 року в Мусгайді не зафіксували жодного смертельного випадку від цієї хвороби. Основна причина — річка Мусгайд, з якої індіанці брали воду, була значно чистіша, ніж Клондайк і Юкон.
У 1901 році в Мусгайді жив лише один білий чоловік — священник Бенджамін Тотті (англ. Benjamin Totti), який змінив єпископа Бомпаса. Тотті мав жінку-індіанку і дітей. Інші змішані сім'ї старалися поселятися десь на інших річках.
Вождь Ісаак вимагав від жителів Мусгайда безумовного дотримання індіанських традицій. Щоранку він першим виходив з дому і гучним голосом будив решту індіанців. Потім оголошував, куди йти полювати, або куди має йти все плем'я. Зазвичай, на Різдво всі жителі приходили до хати вождя і обмінювалися з ним дарунками. У спогадах білих людей Ісаак постає як авторитарний, жорсткий вождь племені, що не допускав ніякого посягання на свій авторитет і владу. Можливо, це був єдиний спосіб тримати порядок у Мусгайді та не допускати впровадження лихих звичок білих людей.
Переживши перші важкі роки та голод, індіанці почали облаштовувати поселення — зводили зруби, школу, церкву. Багато сімей розробляли присадибні ділянки. Проте не було лікарів і госпіталів, доступних ліків. У часи першої світової війни епідемії краснухи і грипу забрали багато життів.
Кількість дичини в лісах катастрофічно зменшувалася й індіанці все далі й надовше відходили від селища, щоб щось вполювати. У той самий час пароплави та печі лісопилень поглинали ліси навколо Доусона і Мусгайда. Ісаак намагався захистити ділянку лісу, з якої його плем'я могло задовольнити свої потреби. У 1907 році через місіонера Бенджаміна Тотті він звернувся до уряду з проханням про лісову зону навколо Мусгайда. Однак до кінця 1920-х років індіанський заповідник зменшили в розмірах на користь лісорубів, оскільки вважалося, що ця деревина мало корисна для народу ген.
У 1908 році побудована церква Святого Варнави в пам'ять про єпископа Бомпаса. Катехитом працював індіанець Джонатон Вуд. Церква ініціювала створення в поселенні чоловічого клубу і жіночої допоміжної організації. 1932 року в Мусгайді створена, як вважається, єдина місцева англіканська молодіжна організація в Канаді. Ці організації служили в першу чергу для догляду за способом життя та чистотою поселення.
Мусгайд став центром суспільного життя племені ген.
- Індіанські жінки будують каное в Мусгайді (1898)
- Поселення Мусгайд (1900)
- Індіанські діти біля палатки (1900)
- Жінка-індіанка за оздобленням шкіряних виробів. (Мусгайд, 1900)
- Місце поховання індіанців поблизу Мусгайда (1900)
- Індіанці з Мусгайда танцюють на вулиці Доусон-Сіті (1901).
- Доусон-Сіті (1899)
- Наметове містечко на місці будівництва Доусон-Сіті (1898)
Школа
Школа в Мусгайді, як і в інших поселеннях індіанців на Юконі, була дуже бідно оснащена, вчителів не вистачало, а ті, що все ж приїжджали, надовго не затримувалися. Жодних стандартів для програми навчання не було. Читання та рахування викладалося лише на початковому рівні, та й того не всі діти могли осягнути. Учні відвідували школу нерегулярно, оскільки часто мусили допомагати батькам у господарстві. Зате школа стала філіалом церкви, де дітей привчали до релігійних традицій англіканської церкви. Більшість вчителів, що пробували працювати в цій школі, називали таке навчання «провальним». Невдовзі дітей почали примусово відбирати з індіанських родин у церковні школи-інтернати. Уряд вважав, що ізоляція школярів від індіанської сім'ї пришвидшить їх інтеграцію в цивілізоване життя. У результаті це стало великою трагедією для корінних жителів півночі Канади, політичні та культурні наслідки якої даються взнаки й досі.
Сара-Джен-Ессо, індіанка з Мусгайда, дітей якої забрали в школу-інтернат, скаржилася:
![]() | Коли вони проводять у школі надто багато часу, вони не матимуть нічого спільного з нами (корінним народом); вони хочуть бути з білими людьми; вони віддаляються від нас. Оригінальний текст (англ.) When they are too long at school they won't have anything to do with us; they want to be with white people; they grow away from us. | ![]() |
Закон і порядок
Вождь | Роки правління |
---|---|
Ісаак (Chief Isaac) | 1890—1932 |
Чарлі Ісаак (Charlie Isaac) | 1932—1939 |
Джеймс Вуд (James Wood) | 1940—1956 |
Хеппі Джек Лескі (Happy Jack Lesky) | 1956—19?? |
Джонас (Chief Jonas) | 19??—19?? |
|
Поліція Доусона регулярно звітувала про безлади в Мусгайді через пияцтво. Була спроба найняти констеблем одного з місцевих індіанців, щоб він слідкував за проявами пияцтва, проте, як писав преподобний Тотті, «індіанці не хочуть свідчити проти своїх людей і на допити про походження спиртного або мовчать, або видумують несенітниці».
Все ж приблизно в 1911 році поліція Доусона найняла одного з одноплемінників констеблем. Перше зареєстроване ім'я — Генрі Гарпер. У 1912 році був приведений до присяги спеціальний констебль, який мав слідкувати, щоб жителі Мусгайда не відвідували Доусон через епідемію кору. Вождь Ісаак також кілька разів був констеблем, але жодних інших імен, окрім ще Сема Сміта, не записано. Відомо, що Сем жив у Мусгайді до своєї смерті в 1925 році.
Імовірно, констеблі отримували вказівки від ради та старійшин. Відповідно до звіту поліції, спецконстеблям доручили підтримувати спокій у Мусгайді, що їм і вдалося зробити.
У березні 1921-го була вибрана перша Індіанська Рада, головою якої став Есо Гарпер (англ. Esau Harper). Його заступником вибрали вождя Ісаака. Рада підтримувала в поселенні порядок і видавала місцеві закони, піклувалася про хворих і немічних, слідкувала за обов'язковою шкільною освітою дітей. До її компетенції входив також контроль за стосунками між чоловіками і жінками, і накладання штрафів. Наприклад, тих, хто приїхав до Мусгайда з пляшкою спиртного, садили до в'язниці. І, окрім того, порушник повинен був вказати, де він дістав спиртне (індіанці не могли купувати спиртні вироби в магазинах).
Вже на першому засіданні рада заборонила молодим дівчатам зустрічатися з білими чоловіками й заборонила неіндіанцям заходити в Мусгайд. Діти мали відвідувати школу і лягати спати до 21 години. Усі індіанці мали залишити Доусон до 20-ї години, а незаміжні жінки — до 19-ї години, якщо їх не супроводжує інша заміжня жінка. Чоловікам дозволялося ночувати в місті лише в супроводі товариша. Кожен будинок у Мусгайді повинен був мати смітник для зливання побутових відходів. Чоловіки мусили приносити дрова та воду для своїх сімей, а передавати жувальний тютюн було заборонено — ймовірно, як профілактичний засіб проти туберкульозу. Крім того, у будинки заборонили впускати собак. Білим дозволялося приїжджати в Мусгайд лише для ведення бізнесу.
Загалом, рада ставила собі завданням зміцнити сім'ї, обмежити візити індіанців до Доусон-Сіті і встановити загальні правила поведінки в Мусгайді. Не всім індіанцям це сподобалося. Уже за рік, у 1922-му, вождь Ісаак закликав раду послабити правила, оскільки «…наші люди не люблять, коли рада вказує їм, щоб тримати будинки в чистоті і прибирати поселення…». Йому заперечував констебль Сем Сміт: «…уряд допомагав нам, коли ми помирали від голоду й хвороб, і я думаю, що ми повинні робити те, що нам каже уряд…».
Наступні роки Рада все більше намагалася покладатися на переконання замість покарання. Це також різко зменшило втручання ради у внутрішні сімейні справи. Рада припинила свою діяльність у 1936-му році.
Запустіння поселення
Під час другої світової війни кількох чоловіків з Мусгайда було призвано в армію, серед них — Чарлі Ісаака, син вождя Ісаака, який успадкував звання вождя після смерті свого батька (1932).
Після закінчення війни Чарлі повернувся з Європи в Мусгайд, але через кілька років (1957) уряд Канади закрив школу і почав переманювати індіанців переселитися ближче до цивілізації. Нарешті у 1958-му майже всі мешканці (близько 200 осіб) були переселені до Доусон-Сіті, де уряд Канади надав їм житло, всім в одному районі, який швидко дістав зневажливу назву «Індіанське гетто». Дітей шкільного віку примусово перевели в школи-інтернати в Каркросс і Вайтгорс.
Мусгайд обезлюднів, але Чарлі Ісаак не залишив поселення, і жив там аж до своєї смерті (1975). Втім, він був не зовсім самотнім — у літню пору туди часто навідувалися індіанці та туристи.
Сучасний стан
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi83LzdhL01vb3NlaGlkZV9XZWxjb21lLmpwZy8yMjBweC1Nb29zZWhpZGVfV2VsY29tZS5qcGc=.jpg)
На задньому фоні — церква святого Варнави.
Територія Мусгайда сягає 14 гектарів. Власне територія забудови займає 2,5 гектара — приблизно 120 м вглиб і 200 м вздовж берега Юкона.
На території селища розміщено близько 30 будинків, у більшості — дерев'яні зруби. Всі вони реставровані і частина з них використовується спадкоємцями їх власників як літні котеджі.
Збережена англіканська церква святого Варнави (1908). Цвинтар позаду церкви налічує близько 200 могил, найдавніша датована 1898 роком. Збереглося житло Ісаака (англ. Chief Isaak, 1847(?) — 1932), який був вождем племені ген протягом золотої лихоманки, і його могила. У приміщенні школи розставлені ті ж самі учнівські парти, за якими колись сиділи індіанські діти. У центрі Мусгайда споруджена альтанка, що слугує сценою для перформансів.
У Мусгайді немає постійних жителів, проте є посада мера, відповідального за збереження історичного місця. У літній сезон будівельники проводять ремонтні роботи та роботи з консервації споруд.
Для відвідування Мусгайда потрібен дозвіл адміністрації.
Збереження традицій
У 1917 році Ісаак — вождь племені ген — побоюючись, що традиції корінних жителів зникнуть під натиском цивілізації білих людей, відвідав поселення Танакросс (200 км на південний захід від Мусгайда, на території США), де були його родичі. Він передав їм на зберігання реліквії — барабани, танцювальну палицю (gänhäk) і пісні свого племені. Ці пісні збереглися в усній формі до теперішнього часу і деякі з них співають на індіанських ритуалах.
Персі Генрі (англ. Percy Henry), один з останніх вождів, згадував:
![]() | Пісні ген, барабани і «gänhäk»[] — все могло бути втрачене через білих людей, що нахлинули в Доусон, як комашня, тисячами. Я думаю, що вождь насправді переживав, що через все це він не зможе контролювати свій народ. Тому він взяв усі ці речі і передав, я так думаю, на зберігання народу танана. Оригінальний текст (англ.) Han song and drum and the “gänhäk” all that are going to be messed up because there’s white people coming into Dawson like a mosquito there,just by the thousand. So I guess Chief really got a little nervous about all these stuff because he can’t control his people. So he took all that stuff over to, I think, Tanana people for safe keep. | ![]() |
Колишнє поселення Мусгайд (зараз постійних мешканців там немає) отримало визнання як символ адаптації корінних народів Аляски до сучасної цивілізації і водночас як центр історії та культури народу Трондек. У 2023 році поселення стало об'єктом світової спадщини ЮНЕСКО — Клондайк (англ. Tr'ondëk-Klondike). Tr'ondëk-Klondike налічує вісім окремих об'єктів.
Moosehide Gathering
У багатьох корінних народів Аляски і території Юкону сотні років проводилася церемонія потлач — збори племен з танцями, співами, банкетом і демонстративним обміном дарами. Нагоди були різні — вдале полювання, похорони, одруження, прийняття важливих рішень старійшинами тощо. Сусідні племена запрошувалися на потлач лише якщо вони мали тісні родинні зв'язки. З ініціативи церкви уряд Канади в 1885 році [en], як нехристиянського обряду, який перешкоджав асиміляції корінного населення. Лише у 1951 році заборону зняли й невдовзі це свято почало відроджуватися у трохи змінених формах.
Починаючи з 1993 року, у Мусгайді кожні два роки (з перервою на COVID-19) проводять фестивалі Moosehide Gathering (дослівно — Збори Мусгайд). Moosehide Gathering — «це святкування культури і віддання почестей нашій спадщині, нашим предкам і нашому майбутньому». У 2024 році в липні пройде 16-й фестиваль..
- Прибуття гостей на фестиваль на катерах з Доусон-Сіті (2018)
- Відкриття Moosehide Gathering (2022)
- Ритуальні співи з танцями (2022)
- Ритуальні співи з танцями (2022)
- Завершення фестивалю (2018)
- Традиційний танець народу ген. Будинок общини Tr'ondëk Hwëch'in, Доусон-Сіті (2022)
Фестиваль зазвичай триває чотири дні в середині літа. На нього збираються сотні представників корінних народів Юкону та Аляски, учасників та глядачів. У 2018 році його відвідали 4500 осіб.
У перший день Gathering у центрі Мусгайда запалюють священний вогонь, який підтримують чотири дні й дають самому згаснути після закінчення фестивалю. На фестивалі пропонують безплатне доїжджання з Доусон-Сіті на моторних човнах, проживання в наметах, святкові вечері, участь у різноманітних розвагах. До програми видовищ та розваг входять мінівистави, традиційні індіанські танці, барабани, співи, танці під музику кантрі, промови гостей та організаторів фестивалю, класи з вивчення традиційних індіанських ремесел (зокрема, виготовлення декорацій та сувенірів), приготування їжі (наприклад, обробка лосося). Гостям пропонують страви з м'яса лося, суп з лосося.
Гості фестивалю можуть навчитися в індіанських майстрів як плести корзини, виготовляти амулет ловця снів, плести тенета на рибу, споруджувати індіанські сауни (англ. Sweat Lodge). Щовечора влаштовується великий банкет з дотриманням традицій — спочатку їжу пропонують старійшинам, потім волонтерам і власникам човнів, і опісля — всім гостям. На всій території Мусгайда заборонені алкоголь та наркотичні речовини.
Див. також
Коментарі
- Між Доусоном і річкою Мусгайд є гора зі зсувом. Легенда племені ген розповідає, що дуже давно біля підніжжя цієї гори жило плем'я людожерів. Щоб їх позбутися, люди ген викотили велику колоду дерева на вершину гори і скинули її вниз. Колода викликала зсув, який поховав під собою всіх людожерів. Форма цього зсуву нагадувала розтягнену для просушування шкуру лося. Тому місцеві племена назвали і гору, і річку біля неї Мусгайд — Шкура Лося. Інша легенда розповідає про те, як місцевий індіанець, втікаючи від нападників з іншого племені, заліз на гору, розхитав коріння дерев, що утримували схил, і викликав зсув, який вбив усіх ворогів. Лише один врятувався, який і доніс звістку про цей випадок до своїх одноплемінників.
- У Канаді обособлене поселення індіанців називається «заповідник» (англ. reserve), на відміну від американського терміну «резервація» (англ. reservation).
- У 1896 році єпископ Бомпас особисто вінчав Бенджаміна з індіанкою. Бомпас не вельми схвально ставився до одруження Бенджаміна, але вважав, що це добре для англіканської церкви: «Вплив місцевої дружини є загалом корисний для утримання місіонерів у цій країні, оскільки англійські жінки часто були причиною їх втечі звідси». Син Бенджаміна — Альфред (метис) — був мобілізований у Першу світову війну і загинув у Франції.
- Вождь племені мав лише одне ім'я — Ісаак, яке слугувало йому й іменем, і прізвищем.
- Танцювальна палиця мала вигляд дошки завдовжки шість чи сім футів (180-210 см) і завширшки п'ять-шість дюймів (13-15 см). З одного кінця дошки була вирізана ручка з отвором для великого пальця руки, щоб зручніше було її тримати. Дошку зазвичай розмальовували, прикрашали стрічками, нитками і коралями. Нею ведучий танка́ задавав ритм і вказував напрямок руху для решти танцівників. Таку палицю можна побачити на відео з фестивалю в Мусгайді у 2012 році — «Moosehide Gathering 2013». на YouTube.
- Насправді індіанці не всюди дотримувалися цієї заборони і продовжували проводити потлач у менших масштабах, а поліція не вельми їх переслідувала. Лише один раз у 1922 році був проведений гучний рейд поліції, що закінчився арештом 45 учасників, втім, ініціаторами рейду були проурядові індіанці.
- Перші фестивалі відбулися в 1993, 1994, 1996 роках, і далі — через кожні два роки. У 2020-му фестиваль скасували через епідемію COVID-19.
- Священний вогонь вимагає відповідного ставлення до нього — гостям не можна підкладати дрова, кидати у вогонь сміття чи недопалки. Те ж саме стосується інших сакральних предметів — барабанів, національного одягу, до яких не можна торкатися без дозволу їхніх власників.
- Один з катерів оформлений як старовинний колісний пароплав, яких багато курсувало по Юкону в часи золотої лихоманки.
- Святкові вечері безплатні, але гості повинні мати свій посуд, або там же купувати одноразовий.
- Традиції корінних народів Аляски передбачали, що першими отримують їжу старійшини племені, потім — мисливці й усі, що працюють, і наостанку — решта членів племені.
Примітки
- Table 6: Population by census subdivisions, 1901–1961. 1961 Census of Canada (PDF). Series 1.1: Historical, 1901–1961. Т. I: Population. Ottawa: Dominion Bureau of Statistics. 8 березня 1963. Процитовано 30 січня 2022.(англ.)
- Ninth Census of Canada, 1951 (PDF). Т. SP-7 (Population: Unincorporated villages and hamlets). Dominion Bureau of Statistics. 31 березня 1954. Процитовано 2 лютого 2022.(англ.)
- Porsild, 1998, с. 22.
- Tr’ondëk-Klondike World Heritage Site (Звіт). United Nations Educational Scientific and Cultural Organization. December 2020. (англ.)
- Tr’ondëk-Klondike. Процитовано 03.06.2024. (англ.)
- MacNeish, Richard S. (1964). Investigations in Southwest Yukon: Archeological excavations, comparisons, and speculations. Papers of the Robert Peabody Foundation for Archaeology. 6 (2): 201—488. (англ.)
- Chief Isaac's People of the River - The Isaac Family (англ.). Процитовано 7 червня 2024.
- Dawson City - 9th Avenue Trail. https://sightsandsites.ca/ (англ.). Процитовано 24 червня 2024.
- Tr’ondëk Hwëch’in. Процитовано 03.06.2024. (англ.)
- The Archaeology and History of a Hän Fish Camp The Archaeology and History of a Hän Fish Camp (PDF) (англ.). Govermment of Yukon. 10/15/2007. Процитовано 2 серпня 2024.
- Porsild, 1998, с. 49—50.
- ECHO: Ethnographic, Cultural and Historical Overview of Yukon's First Peoples (PDF) (англ.). UNIVERSITY OF BRITISH COLUMBIA, OKANAGAN, KELOWNA. May 20. 2020. Процитовано 11 червня 2024.
- Porsild, 1998, с. 50.
- Porsild, 1998, с. 16.
- David Neufeld (2018). A Cultural Cartography of the Tr’ondëk-Klondike: Mapping plural Knowledges (PDF) (англ.). Процитовано 24 червня 2024.
- Coates, 1991, с. 84.
- Porsild, 1998, с. 58.
- Chief Isaac and the mass media (англ.). https://www.yukon-news.com/. 28 вересня 2017. Процитовано 11 червня 2024.
- Chief Isaac's People of the River - Traditional Territory (англ.). Процитовано 2 серпня 2024.
- Piper, 2023, с. 142-143.
- Coates, 1991, с. 77.
- Porsild, 1998, с. 54.
- Mishler, 2004, с. 109.
- Piper, 2023, с. 142.
- Coates, 1991, с. 143—144.
- Coates, 1991, с. 144—145.
- PM says he will apologize for First Nations child welfare discrimination (англ.). https://www.cbc.ca/. June 19. 2024. Процитовано 21 червня 2024.
- Porsild, 1998, с. 154.
- Report of the Roayal Northwest Mounted Police (PDF) (англ.). 1908. Процитовано 21 червня 2024.
- Fory Mile (PDF) (англ.). Процитовано 2 серпня 2024.
- Coates, 1991, с. 177.
- Coates, 1991, с. 178.
- Coates, 1991, с. 304.
- Coates, 1991, с. 211.
- UNESCO World Heritage Centre. Tr'ondëk-Klondike. https://whc.unesco.org/en/ (англ.). Процитовано 7 червня 2024.
- CTr’ondëk Hwëch’in First Nation. Cultural Orientation and Protocols (PDF). Процитовано 24.06.2024. (англ.)
- Moosehide Gathering returns to Tr’ondëk Hwëch’in. Процитовано 05.06.2024. (англ.)
- Chief Isaac (PDF). Процитовано 13.06.2024. (англ.)
- Potlatch Ban. Процитовано 03.06.2024. (англ.)
- MOOSEHIDE GATHERING 2014 (PDF). Процитовано 25.06.2024. (англ.)
- MOOSEHIDE GATHERING. Процитовано 05.06.2024. (англ.)
- Celebrating Hän Culture at the Moosehide Gathering. 3blmedia.com. 9 серпня 2018. Процитовано 24.06.2024. (англ.)
- A Gathering Of Nations. Процитовано 05.06.2024. (англ.)
Джерела
- Porsild, Charlene (1998). Gamblers and Dreamers. Women, Men, and Community in the Klondike. Vancouver, Canada: UBC Press. с. 250. ISBN .
- Coates, Ken S. (1991). Best Left as Indians. Native-White Relations in the Yukon Territory, 1840-1973. Montreal, Kingston, Canada: McGill-Queen's University Press. с. 384.
- Mishler, Craig (2004). Han, People of the River: Hän Hwëch'in: An Ethnography and Ethnohistory. University of Alaska Press. с. 297. ISBN .
- Piper, Liza (2023). When Disease Came to This Country: Epidemics and Colonialism in Northern North America. London: Cambridge University Press. с. 365. ISBN .
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mu sga jd angl Moosehide han Edha Dadhechan abo Jejik Dha Denezhu Kek it doslivnij pereklad Shkura Losya kolishnij zapovidnik en plemeni gen na teritoriyi Yukonu Zasnovanij v 1897 mu roci pokinutij naprikinci 1960 h rokiv 4 Rozmishenij u misci vpadinnya richki Musgajd v richku Yukon ye ob yektom svitovoyi spadshini YuNESKO Klondajk angl Tr ondek Klondike 5 Musgajd angl Moosehide Musgajd Yukon 2022 Koordinati 64 05 47 pn sh 139 26 17 zh d H G O Krayina Kanada KanadaAdminodinicya YukonOficijna mova anglijska mova francuzka mova Yukon Naselennya 0 osib Chasovij poyas UTC 8 vlitku UTC 7OSM 391455 R Yukon MusgajdMusgajd Kanada Musgajd u Vikishovishi Zmini naselennya Rik Naselennya1901 811911 1251945 1951 601961 6 simejDzherelo Statistichna sluzhba Kanadi 1 2 3 Dani arheologichnih vishukuvan svidchat sho she 9000 rokiv tomu teritoriya zapovidnika bula dlya indianciv miscem sezonnogo vilovu lososya 6 Do 1897 roku postijnogo poselennya tam ne bulo Pochinayuchi z seredini 1800 h u rajon Yukonu pochali pribuvati yevropejski poselenci zdebilshogo traperi ta shukachi zolota Najbilshij napliv starateliv vidbuvsya v chasi Klondajkskoyi zolotoyi lihomanki 1896 1900 Na pochatku zasnuvannya mista Douson Siti osin 1897 roku indianciv zmusili pokinuti yihnyu istorichnu teritoriyu ribolovstva na richci Klondajk i pereselitisya na 5 km nizhche za techiyeyu Yukona v nove poselennya nazvane vid richki Musgajd n 1 U 1900 roci ce poselennya otrimalo status zapovidnika n 2 9 Zmist 1 Istoriya 1 1 Zasnuvannya poselennya 1 2 Zhittya v Musgajdi 1 3 Shkola 1 4 Zakon i poryadok 1 5 Zapustinnya poselennya 2 Suchasnij stan 3 Zberezhennya tradicij 3 1 Moosehide Gathering 4 Div takozh 5 Komentari 6 Primitki 7 DzherelaIstoriyared Zasnuvannya poselennyared nbsp Vozhd Isaak Douson Siti blizko 1928 roku Teritoriya de richka Musgajd vpadaye v Yukon zdavna bula miscem litnogo ta osinnogo taboru indianciv prote bez postijnih budivel chi sporud Postijne poselennya indianciv plemeni gen rozmishuvalosya kilkoma kilometrami vishe po berezi Yukonu 10 Cherez kilka misyaciv pislya vidkrittya zolota na richci Klondajk 16 serpnya 1896 indianci buli zmusheni pokinuti miscevist Trochek de voni zhili ribalili i polyuvali i pereselitisya na pivnichnij bereg richki Klondajk de zakladavsya Douson Siti Prote ce tezh ne bulo spokijnim miscem dlya nih Yepiskop Vilyam Bompas en namagayuchis obmezhiti vpliv bilih lyudej na korinnih zhiteliv domigsya vid kanadskogo departamentu v spravah indianciv en vidiliti 160 akriv teritoriyi dlya pereselennya vsih indianciv z Dousona i rajonu zolotih kopalen Vesnoyu 1897 go korinni zhiteli perebralisya trohi dali na pivnich de richka Musgajd vpadaye v Yukon Namiri yepiskopa Bompasa i vozhdya plemeni Isaaka buli lishe dobri poseliti indianciv bilya vodi i lisu shob voni mali z chogo zhiti I vodnochas ne duzhe daleko vid poselennya bilih shob mozhna bulo vesti torgivlyu j obmin tovarami Musgajd stav poselennyam indianciv gen na nastupni pivstolittya Prote yak viyavilosya nevdovzi misce vibrali ne zovsim vdalo 9 160 akriv same stilki zemli uryad Kanadi vidilyav u preriyah Saskachevanu ta Alberti dlya odniyeyi sim yi immigrantiv z Yevropi A v Musgajdi na taku zh teritoriyu pereselili 30 simej indianciv Uryad Kanadi vimagav vid nih povnistyu vidmovitisya vid pretenzij na istorichni teritoriyi prozhivannya Na comu turbota uryadu pro indianciv skinchilasya Na chislenni prohannya rozshiriti teritoriyu zavzhdi nadhodila vidmova U 1900 roci trohi zolota znajshli j u rusli richki Musgajd i vidtodi bud yaki pretenziyi indianciv vzagali ne bralisya do uvagi 11 Patriciya Lindgren angl Patricia Isaac Lindgren dochka vozhdya Isaaka zgaduvala 12 nbsp Mij batko bachiv sho zolota lihomanka prityagne jogo narod do civilizaciyi i vin boyavsya sho jogo lyudi naberutsya poganih zvichok vid bilih lyudej piyactva i tomu podibnomu Vin hotiv shob jogo lyudi pereselilisya podali vid mista tomu vin peremovlyavsya z uryadom i domigsya pereselennya jogo narodu na tri mili nizhche Dousona Originalnij tekst angl My Dad Chief Isaac saw that they d get civilized with that gold rush and was afraid that his people would learn bad habits from the white people drinking and trouble like that He wanted his people to be moved away from the city so he talked to government and got them moved three miles down to Moosehide nbsp Pereselennya indianciv u Musgajdi v iklikalo nevdovolennya policejskogo inspektora Charlza Konstantina en yakij planuvav pobuduvati tam policejskij tabir Vin vkinec posvarivsya z yepiskopom Bompasom a proyavilosya ce v she bilshij nepriyazni do korinnogo naselennya Zhittya v Musgajdired Stosunki mizh korinnimi zhitelyami Musgajda i bilim naselennyam Douson Siti buli po suti segregaciyeyu Ce silno obmezhuvalo vlivannya korinnogo naselennya v civilizovane zhittya Naproti anglikanska cerkva en napoleglivo zaluchala indianciv do religiyi a yepiskop Bompas majzhe dva roki zhiv u Musgajdi 1899 1900 13 Indiancyam Musgajda ne buli radi v Douson Siti j zustrichali yih nepriyazno osoblivo pislya 1898 roku koli misto vzhe stalo bilsh civilizovanim i rozkishnim Prote zhiteli Dousona ne vidmovlyalisya vid m yasa ribi yagid odyagu sho yih prodavali indianci z Musgajda 14 She odnim vinyatkom z zhittya v izolyaciyi buli performansi sho yih vlashtovuvali indianci gen u Douson Siti Za iniciativi vozhdya Isaaka na vulicyah i v klubah mista periodichno provodilisya pokazi nacionalnih tanciv i spiviv Isaak pragnuv ne ob yednannya bilih ta korinnih zhiteliv a stvorennya rozuminnya mizh narodami Vodnochas ce zavzhdi buv natyak sho bili lyudi ye gostyami na cij zemli Okrim togo kozhnogo Rizdva vin zaproshuvav usih meshkanciv Douson Siti v gosti v Musgajd Vtim lishe odinici prijmali ce zaproshennya 15 Viziti zhiteliv Musgajda do Douson Siti buli shvidshe sporadichnimi Visokij riven epidemichnih zahvoryuvan u Musgajdi tezh nikogo ne zaohochuvav do tisnishih kontaktiv z bilimi lyudmi 16 U gazetah Dousona periodichno publikuvalisya zakliki do civilizuvannya indianciv Musgajda Yim proponuvali osvoyiti rilnictvo vikoristovuvati yak tyaglovu silu oleniv a ne sobak ale indianci ne prisluhalisya do cih napoleglivih porad Ce takozh viddalyalo rozuminnya mizh narodami Poselennya Musgajd i jogo zhiteli ne sprijmalisya novopribulcyami yak spravzhnij svit Z poglyadu bilih lyudej na rasovu evolyuciyu indianci ne mozhut isnuvati v suchasnosti abo v majbutnomu yaksho voni ne zasvoyat uroki zahidnoyi civilizaciyi Narod gen povinen abo vidrektisya vid svoyeyi avtentichnosti abo zh buti izolovanim yak zipsovani lyudi yakim nalezhit zniknuti pislya zustrichi z vishoyu rasoyu 15 U pershi roki polyuvannya she davalo yakijs pributok i zasobi dlya zhittya dlya indianciv Musgajda Vtim duzhe shvidko virubani i vipaleni lisi ta zabrudneni richki zbidnili na zdobich j indianci pochali goloduvati Dizenteriya diareya tuberkuloz silno proridili korinne naselennya Sprava dijshla do togo sho policiya Dousona yaka do togo ignoruvala zhiteliv Musgajda 1904 roku musila dostavlyati yim yizhu Za te indianci mali vidpracovuvati 17 15 grudnya 1911 roku vozhd Isaak skazav v interv yu gazeti Dawson Daily News lamanoyu anglijskoyu movoyu 18 nbsp Uves Yukon nalezhit moyemu batkovi Ves Klondajk nalezhit moyemu narodu Vsya krayina nalezhit meni Viddavna moye Pagorbi vsi moyi losi vsi moyi kroliki vsi moyi zoloto vse moye Bili lyudi prihodyat i zabirayut use nashe zoloto Vizmit miljoni vizmit she sotni miljoniv i rozpustit yih u Sietli A teper indianci Musgajdu hochut Rizdva Zdobich znikla Bili lyudi vbivayut usih losiv i karibu bilya Dousona yaki nalezhat Musgajdu Indianci vsyudi mayut vlasni mislivski ugiddya Zhiteli Musgajdu polyuyut na Klondajku na Shistdesyatij Mili na Dvadcyatij Mili ale dichini vzhe nemaye Bila lyudina vbivaye vsih Originalnij tekst angl All Yukon belong to my papas All Klondike belong my people Country now all mine Long time all mine Hills all mine moose all mine rabbits all mine gold all mine White man come and take all my gold Take millions take hundreds fifty millions and blow em in Seattle Now Moosehide Injun want Christmas Game is gone White man kills all moose and caribou near Dawson which is owned by Moosehide Injun everywhere have own hunting grounds Moosehides hunt up Klondike up Sixtymile up Twentymile but game is all gone White man kill all nbsp nbsp Richka Yukon Viglyad na teritoriyu dovkola Musgajd z gori Midnight Dome Poselennya i richka Musgajd prihovani za pagorbom vnizu svitlini Ostriv livoruch na svitlini nazivayetsya Sestrinskij Sister Island Musgajd rozmishenij cherez richku Yukon naproti cogo ostrova U 1904 1919 rokah pislya spadu zolotoyi lihomanki vozhdyu Isaaku podolavshi chislenni byurokratichni pereponi vdalosya zareyestruvati navkolo Musgajda chotiri dilyanki dlya vidobutku zolota Naspravdi zolota nihto i ne zbiravsya tam shukati Zrobleno ce bulo shob trohi dodati teritoriyi do Musgajda j oficijno zakripiti yiyi za indiancyami 19 Z oglyadu na zabrudnennya i nebezpeku epidemij municipalitet Dousona v 1899 roci zaboroniv poselennya i vikoristannya vodi z Yukonu nizhche za techiyeyu A Musgajd rozmishuvavsya p yatma kilometrami nizhche Prote zhodnih zahodiv chi zasterezhen shob uberegti indianciv vid hvorob ne vzhili Yih prosto ignoruvali Prote situaciya z tifom zokrema z jogo skladnishim variantom cherevnim tifom u Musgajdi bula znachno krasha nizh u Douson Siti i pislya 1917 roku v Musgajdi ne zafiksuvali zhodnogo smertelnogo vipadku vid ciyeyi hvorobi Osnovna prichina richka Musgajd z yakoyi indianci brali vodu bula znachno chistisha nizh Klondajk i Yukon 20 U 1901 roci v Musgajdi zhiv lishe odin bilij cholovik svyashennik Bendzhamin Totti angl Benjamin Totti yakij zminiv yepiskopa Bompasa Totti mav zhinku indianku i ditej n 3 Inshi zmishani sim yi staralisya poselyatisya des na inshih richkah 22 Vozhd Isaak vimagav vid zhiteliv Musgajda bezumovnogo dotrimannya indianskih tradicij Shoranku vin pershim vihodiv z domu i guchnim golosom budiv reshtu indianciv Potim ogoloshuvav kudi jti polyuvati abo kudi maye jti vse plem ya Zazvichaj na Rizdvo vsi zhiteli prihodili do hati vozhdya i obminyuvalisya z nim darunkami U spogadah bilih lyudej Isaak postaye yak avtoritarnij zhorstkij vozhd plemeni sho ne dopuskav niyakogo posyagannya na svij avtoritet i vladu Mozhlivo ce buv yedinij sposib trimati poryadok u Musgajdi ta ne dopuskati vprovadzhennya lihih zvichok bilih lyudej 23 Perezhivshi pershi vazhki roki ta golod indianci pochali oblashtovuvati poselennya zvodili zrubi shkolu cerkvu Bagato simej rozroblyali prisadibni dilyanki Prote ne bulo likariv i gospitaliv dostupnih likiv U chasi pershoyi svitovoyi vijni epidemiyi krasnuhi i gripu zabrali bagato zhittiv Kilkist dichini v lisah katastrofichno zmenshuvalasya j indianci vse dali j nadovshe vidhodili vid selisha shob shos vpolyuvati U toj samij chas paroplavi ta pechi lisopilen poglinali lisi navkolo Dousona i Musgajda Isaak namagavsya zahistiti dilyanku lisu z yakoyi jogo plem ya moglo zadovolniti svoyi potrebi U 1907 roci cherez misionera Bendzhamina Totti vin zvernuvsya do uryadu z prohannyam pro lisovu zonu navkolo Musgajda Odnak do kincya 1920 h rokiv indianskij zapovidnik zmenshili v rozmirah na korist lisorubiv oskilki vvazhalosya sho cya derevina malo korisna dlya narodu gen U 1908 roci pobudovana cerkva Svyatogo Varnavi v pam yat pro yepiskopa Bompasa Katehitom pracyuvav indianec Dzhonaton Vud Cerkva iniciyuvala stvorennya v poselenni cholovichogo klubu i zhinochoyi dopomizhnoyi organizaciyi 1932 roku v Musgajdi stvorena yak vvazhayetsya yedina misceva anglikanska molodizhna organizaciya v Kanadi Ci organizaciyi sluzhili v pershu chergu dlya doglyadu za sposobom zhittya ta chistotoyu poselennya Musgajd stav centrom suspilnogo zhittya plemeni gen 24 nbsp Indianski zhinki buduyut kanoe v Musgajdi 1898 nbsp Poselennya Musgajd 1900 nbsp Indianski diti bilya palatki 1900 nbsp Zhinka indianka za ozdoblennyam shkiryanih virobiv Musgajd 1900 nbsp Misce pohovannya indianciv poblizu Musgajda 1900 nbsp Indianci z Musgajda tancyuyut na vulici Douson Siti 1901 nbsp Douson Siti 1899 nbsp Nametove mistechko na misci budivnictva Douson Siti 1898 Shkolared Shkola v Musgajdi yak i v inshih poselennyah indianciv na Yukoni bula duzhe bidno osnashena vchiteliv ne vistachalo a ti sho vse zh priyizhdzhali nadovgo ne zatrimuvalisya Zhodnih standartiv dlya programi navchannya ne bulo Chitannya ta rahuvannya vikladalosya lishe na pochatkovomu rivni ta j togo ne vsi diti mogli osyagnuti Uchni vidviduvali shkolu neregulyarno oskilki chasto musili dopomagati batkam u gospodarstvi Zate shkola stala filialom cerkvi de ditej privchali do religijnih tradicij anglikanskoyi cerkvi Bilshist vchiteliv sho probuvali pracyuvati v cij shkoli nazivali take navchannya provalnim 25 Nevdovzi ditej pochali primusovo vidbirati z indianskih rodin u cerkovni shkoli internati Uryad vvazhav sho izolyaciya shkolyariv vid indianskoyi sim yi prishvidshit yih integraciyu v civilizovane zhittya U rezultati ce stalo velikoyu tragediyeyu dlya korinnih zhiteliv pivnochi Kanadi politichni ta kulturni naslidki yakoyi dayutsya vznaki j dosi 26 27 Sara Dzhen Esso indianka z Musgajda ditej yakoyi zabrali v shkolu internat skarzhilasya 28 nbsp Koli voni provodyat u shkoli nadto bagato chasu voni ne matimut nichogo spilnogo z nami korinnim narodom voni hochut buti z bilimi lyudmi voni viddalyayutsya vid nas Originalnij tekst angl When they are too long at school they won t have anything to do with us they want to be with white people they grow away from us nbsp Zakon i poryadokred Vozhdi Musgajdu Vozhd Roki pravlinnya Isaak Chief Isaac 1890 1932 Charli Isaak Charlie Isaac a 1932 1939 Dzhejms Vud James Wood 1940 1956 Heppi Dzhek Leski Happy Jack Lesky 1956 19 Dzhonas Chief Jonas b 19 19 Sin Isaaka Ostannij vozhd v Musgajd Policiya Dousona regulyarno zvituvala pro bezladi v Musgajdi cherez piyactvo Bula sproba najnyati konsteblem odnogo z miscevih indianciv shob vin slidkuvav za proyavami piyactva prote yak pisav prepodobnij Totti indianci ne hochut svidchiti proti svoyih lyudej i na dopiti pro pohodzhennya spirtnogo abo movchat abo vidumuyut nesenitnici 29 Vse zh priblizno v 1911 roci policiya Dousona najnyala odnogo z odnopleminnikiv konsteblem Pershe zareyestrovane im ya Genri Garper U 1912 roci buv privedenij do prisyagi specialnij konstebl yakij mav slidkuvati shob zhiteli Musgajda ne vidviduvali Douson cherez epidemiyu koru Vozhd Isaak takozh kilka raziv buv konsteblem ale zhodnih inshih imen okrim she Sema Smita ne zapisano Vidomo sho Sem zhiv u Musgajdi do svoyeyi smerti v 1925 roci 30 Imovirno konstebli otrimuvali vkazivki vid radi ta starijshin Vidpovidno do zvitu policiyi speckonsteblyam doruchili pidtrimuvati spokij u Musgajdi sho yim i vdalosya zrobiti U berezni 1921 go bula vibrana persha Indianska Rada golovoyu yakoyi stav Eso Garper angl Esau Harper Jogo zastupnikom vibrali vozhdya Isaaka Rada pidtrimuvala v poselenni poryadok i vidavala miscevi zakoni pikluvalasya pro hvorih i nemichnih slidkuvala za obov yazkovoyu shkilnoyu osvitoyu ditej Do yiyi kompetenciyi vhodiv takozh kontrol za stosunkami mizh cholovikami i zhinkami i nakladannya shtrafiv Napriklad tih hto priyihav do Musgajda z plyashkoyu spirtnogo sadili do v yaznici I okrim togo porushnik povinen buv vkazati de vin distav spirtne indianci ne mogli kupuvati spirtni virobi v magazinah 31 Vzhe na pershomu zasidanni rada zaboronila molodim divchatam zustrichatisya z bilimi cholovikami j zaboronila neindiancyam zahoditi v Musgajd Diti mali vidviduvati shkolu i lyagati spati do 21 godini Usi indianci mali zalishiti Douson do 20 yi godini a nezamizhni zhinki do 19 yi godini yaksho yih ne suprovodzhuye insha zamizhnya zhinka Cholovikam dozvolyalosya nochuvati v misti lishe v suprovodi tovarisha Kozhen budinok u Musgajdi povinen buv mati smitnik dlya zlivannya pobutovih vidhodiv Choloviki musili prinositi drova ta vodu dlya svoyih simej a peredavati zhuvalnij tyutyun bulo zaboroneno jmovirno yak profilaktichnij zasib proti tuberkulozu Krim togo u budinki zaboronili vpuskati sobak Bilim dozvolyalosya priyizhdzhati v Musgajd lishe dlya vedennya biznesu 31 Zagalom rada stavila sobi zavdannyam zmicniti sim yi obmezhiti viziti indianciv do Douson Siti i vstanoviti zagalni pravila povedinki v Musgajdi Ne vsim indiancyam ce spodobalosya Uzhe za rik u 1922 mu vozhd Isaak zaklikav radu poslabiti pravila oskilki nashi lyudi ne lyublyat koli rada vkazuye yim shob trimati budinki v chistoti i pribirati poselennya Jomu zaperechuvav konstebl Sem Smit uryad dopomagav nam koli mi pomirali vid golodu j hvorob i ya dumayu sho mi povinni robiti te sho nam kazhe uryad 32 Nastupni roki Rada vse bilshe namagalasya pokladatisya na perekonannya zamist pokarannya Ce takozh rizko zmenshilo vtruchannya radi u vnutrishni simejni spravi 33 Rada pripinila svoyu diyalnist u 1936 mu roci 32 Zapustinnya poselennyared Pid chas drugoyi svitovoyi vijni kilkoh cholovikiv z Musgajda bulo prizvano v armiyu sered nih Charli Isaaka sin vozhdya Isaaka yakij uspadkuvav zvannya vozhdya pislya smerti svogo batka 1932 Pislya zakinchennya vijni Charli povernuvsya z Yevropi v Musgajd ale cherez kilka rokiv 1957 uryad Kanadi zakriv shkolu i pochav peremanyuvati indianciv pereselitisya blizhche do civilizaciyi 12 Nareshti u 1958 mu majzhe vsi meshkanci blizko 200 osib buli pereseleni do Douson Siti de uryad Kanadi nadav yim zhitlo vsim v odnomu rajoni yakij shvidko distav znevazhlivu nazvu Indianske getto 34 Ditej shkilnogo viku primusovo pereveli v shkoli internati v Karkross i Vajtgors Musgajd obezlyudniv ale Charli Isaak ne zalishiv poselennya i zhiv tam azh do svoyeyi smerti 1975 Vtim vin buv ne zovsim samotnim u litnyu poru tudi chasto naviduvalisya indianci ta turisti 7 Suchasnij stanred nbsp Napis na doshkah Musgajd ce nashe privatne misce Bud laska povazhajte nash zakon pro zaboronu alkogolyu j narkotikiv Na zadnomu foni cerkva svyatogo Varnavi Teritoriya Musgajda syagaye 14 gektariv Vlasne teritoriya zabudovi zajmaye 2 5 gektara priblizno 120 m vglib i 200 m vzdovzh berega Yukona Na teritoriyi selisha rozmisheno blizko 30 budinkiv u bilshosti derev yani zrubi Vsi voni restavrovani i chastina z nih vikoristovuyetsya spadkoyemcyami yih vlasnikiv yak litni kotedzhi Zberezhena anglikanska cerkva svyatogo Varnavi 1908 Cvintar pozadu cerkvi nalichuye blizko 200 mogil najdavnisha datovana 1898 rokom Zbereglosya zhitlo Isaaka angl Chief Isaak 1847 1932 yakij buv vozhdem plemeni gen protyagom zolotoyi lihomanki i jogo mogila U primishenni shkoli rozstavleni ti zh sami uchnivski parti za yakimi kolis sidili indianski diti 35 U centri Musgajda sporudzhena altanka sho sluguye scenoyu dlya performansiv U Musgajdi nemaye postijnih zhiteliv prote ye posada mera vidpovidalnogo za zberezhennya istorichnogo miscya U litnij sezon budivelniki provodyat remontni roboti ta roboti z konservaciyi sporud 36 Dlya vidviduvannya Musgajda potriben dozvil administraciyi 8 Zberezhennya tradicijred U 1917 roci Isaak n 4 vozhd plemeni gen poboyuyuchis sho tradiciyi korinnih zhiteliv zniknut pid natiskom civilizaciyi bilih lyudej vidvidav poselennya Tanakross 200 km na pivdennij zahid vid Musgajda na teritoriyi SShA de buli jogo rodichi Vin peredav yim na zberigannya relikviyi barabani tancyuvalnu palicyu n 5 ganhak i pisni svogo plemeni 37 7 Ci pisni zbereglisya v usnij formi do teperishnogo chasu i deyaki z nih spivayut na indianskih ritualah Persi Genri angl Percy Henry odin z ostannih vozhdiv zgaduvav 38 nbsp Pisni gen barabani i ganhak sho vse moglo buti vtrachene cherez bilih lyudej sho nahlinuli v Douson yak komashnya tisyachami Ya dumayu sho vozhd naspravdi perezhivav sho cherez vse ce vin ne zmozhe kontrolyuvati svij narod Tomu vin vzyav usi ci rechi i peredav ya tak dumayu na zberigannya narodu tanana Originalnij tekst angl Han song and drum and the ganhak all that are going to be messed up because there s white people coming into Dawson like a mosquito there just by the thousand So I guess Chief really got a little nervous about all these stuff because he can t control his people So he took all that stuff over to I think Tanana people for safe keep nbsp Kolishnye poselennya Musgajd zaraz postijnih meshkanciv tam nemaye otrimalo viznannya yak simvol adaptaciyi korinnih narodiv Alyaski do suchasnoyi civilizaciyi i vodnochas yak centr istoriyi ta kulturi narodu Trondek U 2023 roci poselennya stalo ob yektom svitovoyi spadshini YuNESKO Klondajk angl Tr ondek Klondike Tr ondek Klondike nalichuye visim okremih ob yektiv 35 Moosehide Gatheringred U bagatoh korinnih narodiv Alyaski i teritoriyi Yukonu sotni rokiv provodilasya ceremoniya potlach zbori plemen z tancyami spivami banketom i demonstrativnim obminom darami Nagodi buli rizni vdale polyuvannya pohoroni odruzhennya prijnyattya vazhlivih rishen starijshinami tosho Susidni plemena zaproshuvalisya na potlach lishe yaksho voni mali tisni rodinni zv yazki Z iniciativi cerkvi uryad Kanadi v 1885 roci zaboroniv provedennya potlachu en yak nehristiyanskogo obryadu yakij pereshkodzhav asimilyaciyi korinnogo naselennya Lishe u 1951 roci zaboronu znyali j nevdovzi ce svyato pochalo vidrodzhuvatisya u trohi zminenih formah 39 n 6 Pochinayuchi z 1993 roku u Musgajdi kozhni dva roki z perervoyu na COVID 19 provodyat festivali Moosehide Gathering doslivno Zbori Musgajd Moosehide Gathering ce svyatkuvannya kulturi i viddannya pochestej nashij spadshini nashim predkam i nashomu majbutnomu 40 U 2024 roci v lipni projde 16 j festival 41 n 7 nbsp Pributtya gostej na festival na katerah z Douson Siti 2018 nbsp Vidkrittya Moosehide Gathering 2022 nbsp Ritualni spivi z tancyami 2022 nbsp Ritualni spivi z tancyami 2022 nbsp Zavershennya festivalyu 2018 nbsp Tradicijnij tanec narodu gen Budinok obshini Tr ondek Hwech in Douson Siti 2022 Festival zazvichaj trivaye chotiri dni v seredini lita Na nogo zbirayutsya sotni predstavnikiv korinnih narodiv Yukonu ta Alyaski uchasnikiv ta glyadachiv U 2018 roci jogo vidvidali 4500 osib 42 U pershij den Gathering u centri Musgajda zapalyuyut svyashennij vogon yakij pidtrimuyut chotiri dni j dayut samomu zgasnuti pislya zakinchennya festivalyu n 8 Na festivali proponuyut bezplatne doyizhdzhannya z Douson Siti na motornih chovnah prozhivannya v nametah svyatkovi vecheri uchast u riznomanitnih rozvagah n 9 Do programi vidovish ta rozvag vhodyat minivistavi tradicijni indianski tanci barabani spivi tanci pid muziku kantri promovi gostej ta organizatoriv festivalyu klasi z vivchennya tradicijnih indianskih remesel zokrema vigotovlennya dekoracij ta suveniriv prigotuvannya yizhi napriklad obrobka lososya Gostyam proponuyut stravi z m yasa losya sup z lososya 36 n 10 Gosti festivalyu mozhut navchitisya v indianskih majstriv yak plesti korzini vigotovlyati amulet lovcya sniv plesti teneta na ribu sporudzhuvati indianski sauni angl Sweat Lodge Shovechora vlashtovuyetsya velikij banket z dotrimannyam tradicij spochatku yizhu proponuyut starijshinam potim volonteram i vlasnikam chovniv i opislya vsim gostyam n 11 Na vsij teritoriyi Musgajda zaboroneni alkogol ta narkotichni rechovini 43 Div takozhred Klondajkska zolota lihomanka Trochek Gen narod Dzhordzh Karmak Kejt Karmak Fort Relajyans Grand Forks Yukon Dzhozef Ladu Vilyam Ogilvi Forti Majl Dayi Alyaska Komentarired Mizh Dousonom i richkoyu Musgajd ye gora zi zsuvom Legenda plemeni gen rozpovidaye sho duzhe davno bilya pidnizhzhya ciyeyi gori zhilo plem ya lyudozheriv Shob yih pozbutisya lyudi gen vikotili veliku kolodu dereva na vershinu gori i skinuli yiyi vniz Koloda viklikala zsuv yakij pohovav pid soboyu vsih lyudozheriv Forma cogo zsuvu nagaduvala roztyagnenu dlya prosushuvannya shkuru losya Tomu miscevi plemena nazvali i goru i richku bilya neyi Musgajd Shkura Losya 7 Insha legenda rozpovidaye pro te yak miscevij indianec vtikayuchi vid napadnikiv z inshogo plemeni zaliz na goru rozhitav korinnya derev sho utrimuvali shil i viklikav zsuv yakij vbiv usih vorogiv Lishe odin vryatuvavsya yakij i donis zvistku pro cej vipadok do svoyih odnopleminnikiv 8 U Kanadi obosoblene poselennya indianciv nazivayetsya zapovidnik angl reserve na vidminu vid amerikanskogo terminu rezervaciya angl reservation U 1896 roci yepiskop Bompas osobisto vinchav Bendzhamina z indiankoyu Bompas ne velmi shvalno stavivsya do odruzhennya Bendzhamina ale vvazhav sho ce dobre dlya anglikanskoyi cerkvi Vpliv miscevoyi druzhini ye zagalom korisnij dlya utrimannya misioneriv u cij krayini oskilki anglijski zhinki chasto buli prichinoyu yih vtechi zvidsi 21 Sin Bendzhamina Alfred metis buv mobilizovanij u Pershu svitovu vijnu i zaginuv u Franciyi Vozhd plemeni mav lishe odne im ya Isaak yake sluguvalo jomu j imenem i prizvishem Tancyuvalna palicya mala viglyad doshki zavdovzhki shist chi sim futiv 180 210 sm i zavshirshki p yat shist dyujmiv 13 15 sm Z odnogo kincya doshki bula virizana ruchka z otvorom dlya velikogo palcya ruki shob zruchnishe bulo yiyi trimati Doshku zazvichaj rozmalovuvali prikrashali strichkami nitkami i koralyami Neyu veduchij tanka zadavav ritm i vkazuvav napryamok ruhu dlya reshti tancivnikiv 7 Taku palicyu mozhna pobachiti na video z festivalyu v Musgajdi u 2012 roci Moosehide Gathering 2013 na YouTube Naspravdi indianci ne vsyudi dotrimuvalisya ciyeyi zaboroni i prodovzhuvali provoditi potlach u menshih masshtabah a policiya ne velmi yih peresliduvala Lishe odin raz u 1922 roci buv provedenij guchnij rejd policiyi sho zakinchivsya areshtom 45 uchasnikiv vtim iniciatorami rejdu buli prouryadovi indianci Pershi festivali vidbulisya v 1993 1994 1996 rokah i dali cherez kozhni dva roki U 2020 mu festival skasuvali cherez epidemiyu COVID 19 Svyashennij vogon vimagaye vidpovidnogo stavlennya do nogo gostyam ne mozhna pidkladati drova kidati u vogon smittya chi nedopalki Te zh same stosuyetsya inshih sakralnih predmetiv barabaniv nacionalnogo odyagu do yakih ne mozhna torkatisya bez dozvolu yihnih vlasnikiv 36 Odin z kateriv oformlenij yak starovinnij kolisnij paroplav yakih bagato kursuvalo po Yukonu v chasi zolotoyi lihomanki Svyatkovi vecheri bezplatni ale gosti povinni mati svij posud abo tam zhe kupuvati odnorazovij Tradiciyi korinnih narodiv Alyaski peredbachali sho pershimi otrimuyut yizhu starijshini plemeni potim mislivci j usi sho pracyuyut i naostanku reshta chleniv plemeni Primitkired Table 6 Population by census subdivisions 1901 1961 1961 Census of Canada PDF Series 1 1 Historical 1901 1961 T I Population Ottawa Dominion Bureau of Statistics 8 bereznya 1963 Procitovano 30 sichnya 2022 angl Ninth Census of Canada 1951 PDF T SP 7 Population Unincorporated villages and hamlets Dominion Bureau of Statistics 31 bereznya 1954 Procitovano 2 lyutogo 2022 angl Porsild 1998 s 22 Tr ondek Klondike World Heritage Site Zvit United Nations Educational Scientific and Cultural Organization December 2020 angl Tr ondek Klondike Procitovano 03 06 2024 angl MacNeish Richard S 1964 Investigations in Southwest Yukon Archeological excavations comparisons and speculations Papers of the Robert Peabody Foundation for Archaeology 6 2 201 488 angl a b v g Chief Isaac s People of the River The Isaac Family angl Procitovano 7 chervnya 2024 a b Dawson City 9th Avenue Trail https sightsandsites ca angl Procitovano 24 chervnya 2024 a b Tr ondek Hwech in Procitovano 03 06 2024 angl The Archaeology and History of a Han Fish Camp The Archaeology and History of a Han Fish Camp PDF angl Govermment of Yukon 10 15 2007 Procitovano 2 serpnya 2024 Porsild 1998 s 49 50 a b ECHO Ethnographic Cultural and Historical Overview of Yukon s First Peoples PDF angl UNIVERSITY OF BRITISH COLUMBIA OKANAGAN KELOWNA May 20 2020 Procitovano 11 chervnya 2024 Porsild 1998 s 50 Porsild 1998 s 16 a b David Neufeld 2018 A Cultural Cartography of the Tr ondek Klondike Mapping plural Knowledges PDF angl Procitovano 24 chervnya 2024 Coates 1991 s 84 Porsild 1998 s 58 Chief Isaac and the mass media angl https www yukon news com 28 veresnya 2017 Procitovano 11 chervnya 2024 Chief Isaac s People of the River Traditional Territory angl Procitovano 2 serpnya 2024 Piper 2023 s 142 143 Coates 1991 s 77 Porsild 1998 s 54 Mishler 2004 s 109 Piper 2023 s 142 Coates 1991 s 143 144 Coates 1991 s 144 145 PM says he will apologize for First Nations child welfare discrimination angl https www cbc ca June 19 2024 Procitovano 21 chervnya 2024 Porsild 1998 s 154 Report of the Roayal Northwest Mounted Police PDF angl 1908 Procitovano 21 chervnya 2024 Fory Mile PDF angl Procitovano 2 serpnya 2024 a b Coates 1991 s 177 a b Coates 1991 s 178 Coates 1991 s 304 Coates 1991 s 211 a b UNESCO World Heritage Centre Tr ondek Klondike https whc unesco org en angl Procitovano 7 chervnya 2024 a b v CTr ondek Hwech in First Nation Cultural Orientation and Protocols PDF Procitovano 24 06 2024 angl Moosehide Gathering returns to Tr ondek Hwech in Procitovano 05 06 2024 angl Chief Isaac PDF Procitovano 13 06 2024 angl Potlatch Ban Procitovano 03 06 2024 angl MOOSEHIDE GATHERING 2014 PDF Procitovano 25 06 2024 angl MOOSEHIDE GATHERING Procitovano 05 06 2024 angl Celebrating Han Culture at the Moosehide Gathering 3blmedia com 9 serpnya 2018 Procitovano 24 06 2024 angl A Gathering Of Nations Procitovano 05 06 2024 angl Dzherelared Porsild Charlene 1998 Gamblers and Dreamers Women Men and Community in the Klondike Vancouver Canada UBC Press s 250 ISBN 0774806516 Coates Ken S 1991 Best Left as Indians Native White Relations in the Yukon Territory 1840 1973 Montreal Kingston Canada McGill Queen s University Press s 384 Mishler Craig 2004 Han People of the River Han Hwech in An Ethnography and Ethnohistory University of Alaska Press s 297 ISBN 1 889963 41 0 Piper Liza 2023 When Disease Came to This Country Epidemics and Colonialism in Northern North America London Cambridge University Press s 365 ISBN 978 1009320870 Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi Otrimano z https uk wikipedia org w index php title Musgajd amp oldid 43337152