Доусон-Сіті (англ. Dawson City) — місто (32,45 км²) розташоване на території Юкон, Канада (64°03′35″ пн. ш. 139°24′39″ зх. д. / 64.059944° пн. ш. 139.4108444° зх. д.) на місці, де річка Клондайк (англ. Klondike River) вливається в річку Юкон (англ. Yukon River). Місто налічує 1327 мешканців (2006) (41,0/км²) і стало популярним туристичним центром Півночі: щороку його відвідують яких 60 000 туристів. З 1898 по 1953 рік Доусон-Сіті було столичним містом Юкону; згодом, з будівництвом (англ. Klondike Highway), столицю перенесено до міста Вайтгорс.
![]() Координати 64°04′00″ пн. ш. 139°25′45″ зх. д. / 64.0666666666947861585867940° пн. ш. 139.42916666669776760° зх. д.Координати: 64°04′00″ пн. ш. 139°25′45″ зх. д. / 64.0666666666947861585867940° пн. ш. 139.42916666669776760° зх. д.
|
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEzTDBSaGQzTnZibDlEYVhSNVgyRnVaRjkwYUdWZlMyeHZibVJwYTJWZlVtbDJaWElsTWtOZldWUWxNa05mWVdKdmRYUmZNVGc1T0M1cWNHY3ZNelV3Y0hndFJHRjNjMjl1WDBOcGRIbGZZVzVrWDNSb1pWOUxiRzl1WkdsclpWOVNhWFpsY2lVeVExOVpWQ1V5UTE5aFltOTFkRjh4T0RrNExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Поселення Доусон-Сіті було закладене в перші дні Клондайкської золотої лихоманки, коли Джозеф Ладу і власник магазину [en] вирішили заснувати бізнес на старателях, що прибували на Клондайк. Вони купили в уряду 72 га прибережної болотистої території на місці, де річка Клондайк впадає в Юкон, розбили план вулиць (які ще потрібно було забудувати) і взялися постачати дерево та інші припаси для золотошукачів. Місцевих індіанців ген, що жили поблизу Доусон, канадська поліція переселила на 5 км вниз по течії Юкону, у невеличку резервацію.
Від початку місце, вибране під поселення, якнайменше для цього підходило — болотиста місцевість, що частково затоплювалася при весняних повенях, нестача питної води. Єдина перевага — зручність доставляння деревини та інших товарів, можливість швартування для невеликих річкових пароплавів. На початку невелике поселення носило назву «Містечко Гарпера і Ладу», але невдовзі було перейменоване в Доусон на честь канадського науковця і геодезиста [en]. Американці, які становили 90 % населення Доусона, почали називати його за американською традицією Доусон-Сіті. Слово «Сіті» вказувало не на статус міста, а на те, що це поселення є центром старательства.
Вже в першу зиму 1896 року в Доусон-Сіті жило понад 500 чоловік. У перші місяці золотої лихоманки майже всі старателі з берегів Юкону (а це кілька тисяч кілометрів берега) перебралися до Доусона. Ділянка для забудови (як правило — спочатку намет, потім зруб) коштувала 500 доларів .Але до січня 1897 року в містечку було лише п'ять дерев'яних споруд, а решта — намети.
У першу зиму відчувалася гостра нестача всього — від продуктів до реманенту. Єдине, чого було вдосталь — це золота. Сіль цінувалася дорожче, ніж золотий пісок .Жодне місто у світі не мало стільки мільйонерів (в долях до всього населення), і ніде в світі не було таких жахливих умов виживання. Взимку доводилося вбивати навіть найбільш цінних собак, оскільки для них не було їжі. Річка Клондайк була одна з найбагатших на рибу, але літо 1886 року видалося дуже сухим, річки обміліли й збідніли на живність і запаси риби були невеликі навіть в індіанців.
Від повного голоду Доусон врятував один м'ясник, що наприкінці осені доставив мешканцям партію телятини.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRqTDBSaGQzTnZiaTB4T0RrNExXMTFaQzVxY0djdk16VXdjSGd0UkdGM2MyOXVMVEU0T1RndGJYVmtMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Пізньої весни 1898 року, коли почали прибувати майбутні старателі, населення Доусона різко збільшилося до 30 тисяч. Центральна вулиця — Фронт Стріт — являла собою поспішне нагромадження магазинів і будинків, решта території — зруби і намети. В перші тижні Доусон зовні більше нагадував наметовий табір, ніж містечко. Водопостачання і каналізація були відсутні. Лише два джерела з питною водою і дві річки, які дуже швидко стали брудними. Весною необлаштовані вулиці перетворювалися на болотяні шляхи. Забруднене нечистотами, місто потерпало від комарів і мушок. Ділянки на забудову зросли в ціні і сягали 10—20 тис. доларів, а рентування зрубу обходилося в 100 доларів на місяць.
У результаті прибулі почали селитися на південному березі річки Клондайк, зайняли навіть колишнє поселення індіанців Трочек. Кілька невеличких поселень виникли поблизу рудників на річці Бонанза.
Віддаленість Доусона створювала проблеми з постачанням необхідних для прожиття товарів. Особливо критичною ситуація стала наприкінці літа 1897 року. Завдяки першій хвилі старателів, які встигнули добратися до Клондайку до морозів, населення збільшилося до 5000 і стало очевидно, що продуктів на зиму не вистачить. На той час кінна поліція ще не вимагала на кордоні річного запасу продуктів і багато новоявлених старателів прибули з мінімільним вантажем. Ті ж, що переселилися з інших стоянок на Юконі, теж не могли мати багато продуктів. Прибуваючим на човнах з берега кричали:
У Доусоні немає магазинів. Якщо ви не маєте спорядження і їжі, — ради Бога, вертайте назад!.
Два невеличкі пароплави, що мали доставити продукти до Доусона, застрягли на мілині за півтисячі кілометрів і їх захопили місцеві старателі. Вони відвантажили собі продукти і чесно за них заплатили. А самому Доусону загрожував голод. Оголошення на центральній вулиці Фронт Стріт починалося словами:
Голод заглядає в обличчя кожного, хто перечікує і сподівається на зовнішню допомогу….
Після попереджень, що очікується голодна зима, близько 200 старателів виїхали з Клондайка вниз по річці до Форт-Юкон, де застрягли інші пароплави з провізією. Старателям, що вирішували покинути Доусон-Сіті на пароплаві Weare, давали безплатний квиток і п'ять днів безплатного харчування на судні. 160 чоловік пристали на те. Але насправді склалося так, що саме жителі Форт-Юкон більше потерпали від нестачі продуктів та хвороб.
Коли замерз Юкон, кілька груп шукачів спробували вернутися назад до гірських перевалів Чілкут і Уайт. Півдюжини людей загинуло, не дійшовши до перевалів, решта вернули в Доусон.
На щастя наприкінці вересня 1897 року одне судно компанії NATT таки пробилося до Доусона, але майже весь його вантаж становило віскі. Розлючений менеджер торговельного посту Доусона мало не задушив на палубі президента NATT. Через день прибуло ще одне судно, але теж напівпорожнє.
Ціни в Доусоні завжди були високі, і ще й стрибали відповідно до сезону. Взимку 1997 року сіль на вагу цінувалася як золото, цвяхи вартували 28 доларів за фунт (0,45 кг)). Банка масла коштувала 5 доларів. Узимку не було жодної можливості знайти корм для коней і всі вісім коней, що ще залишалися в Доусоні, були забиті і використані для годівлі собак. Продукти в магазинах відпускалися обмежено. Навіть мільйонер міг купити продуктів лише на кілька днів вперед. Поліція взимку заарештовувала лише тих, хто міг взяти із собою до в'язниці свою їжу.
Завдяки тому, що населення Доусона зменшилося на кілька сотень людей і встановленому раціону, голоду серед старателів в першу зиму золотої лихоманки не було. Проте виселені індіанці, які раніше були бажаними клієнтами місцевих магазинів, тепер були покинуті напризволяще і багато жінок та дітей померло тої зими.
За таких умов цинга, яку спричиняла нестача вітаміну С, була головною проблемою Доусона, не лише взимку, але й влітку. Англійські старателі називали цю хворобу «канадська чорна нога», за видимими ознаками захворювання. Серед тих, хто захворів, був і майбутній письменник Джек Лондон, який встиг дістати квиток на пароплав з Сан-Франциска і добратися до Клондайку в числі перших старателів осінню 1897 року. Золота на зареєстрованій ділянці Джек не знайшов, а цинга перекреслила подальшу кар'єру старателя. Натомість світ збагатився новим письменником.
Перші продукти, що були доставлені пізньої весни 98-го, продавалися за рекордні ціни: яйце — 3 долари, яблуко — 1 долар (відповідно, 81 і 27 доларів в цінах 2000 р.).
Звістка про очікуваний голод в Доусоні занепокоїла Конгрес США. Було проголосовано за виділення 200 тис.доларів щоб закупити табун оленів і доправити його до Доусон-Сіті. 539 оленів були куплені в Норвегії, доставлені до Нью-Йорка, далі поїздом — до Сіетла, пароплавом — до початку маршруту Дальтона в каналі Лінн. Табун супроводжували 43 лапляндці, 10 фінів і 15 норвежців. Звідти вони більше 9 місяців добиралися до Доусона. У дорозі частина оленів були вбиті вовками, індіанцями, загинули від затягнутих ошийників, померли від голоду. Наприкінці навіть самі погоничі голодували. Врешті-решт оленяча рятівна експедиція в січні 1899 року дісталася до Доусон-Сіті. Від неї залишилася п'ята частина — 114 оленів і на той час голод вже місту не загрожував. Експедиція, яка задумувалася, як рятівна, тепер була такою, яка сама потребувала порятунку.
Дизентерія (на сьогодні цю хворобу називають шигельозом) і малярія були звичними хворобами в Доусон-Сіті. Черевний тиф збирав свої жертви протягом літа. У госпіталі, який своїми силами збудував отець-єзуїт [en], налічувалося до 140 пацієнтів і ще тисячі «переходили» хвороби на ногах. У наступні роки вже було вжито певних заходів — прокладено водопровід, каналізацію. Епідемічна ситуація покращилася, але тиф все ще залишався проблемою. Сам отець Вільям, якого називали «Святий Доусона», помер взимку 1899 року від пневмонії.
Плем'я індіанців, переселене на 5 км вниз по Юкону, теж зазнало епідемій тифу і дифтерії, які сильно зменшили кількість корінних жителів. Цинга індіанців не зачепила через особливості їхнього харчування.
Новозасноване містечко було дуже вогненебезпечним. Всі будинки обігрівалися дровами, освітлювалися свічками і гасовими лампами. На випадок пожеж не вистачало води, особливо проблематично було гасити вогонь взимку, коли вода замерзала не доходячи до насосів. Перша велика пожежа трапилася 25 листопада 1897 року, коли танцівниця Бель Мітчел розбила гасову лампу. Друга, більш катастрофічна пожежа трапилася у жовтні 1898 року, коли вогонь знищив два салуни, поштове відділення і банк. Втрати становили півмільйона доларів. А в той час, коли палала пожежа, надворі лежало розібране устаткування для гасіння пожежі. Його не могли скласти і використати, бо місто не згоджувалося заплатити за нього 12 тис. доларів — це менше, ніж дехто програвав в карти при одному розкладі. Після пожежі фінансові питання були швидко владнані і сотня пожежників приступила до служби.
Доусон швидко відбудовувався, але через кілька місяців — у квітні 1899 року — нова пожежа знищила 117 будівель з удвічі більшим збитком — 1 млн доларів. За іронією долі пожежна бригада саме в той день страйкувала, вимагаючи підвищення платні.
Незважаючи на важкі побутові умови, велика кількість золота, що проходила через Доусон, заохочувала розкішний стиль життя багатих старателів. Салуни зазвичай були відкриті цілодобово. Віскі було там найзвичайнішим напоєм. Азартні ігри — рулетка, покер, кості — не обмежувалися в ставках, які могли сягати тисяч доларів. Найбільшу ставка була у грі Сема Бонніфілда і Луїса Гольдена — 200 тис.доларів (160 млн), яку виграв Сем, маючи на руках чотирьох королів. Салуни та інші розважальні заклади оформляли свої фасади в модному паризькому стилі, в останні роки — з електричним підсвітленням. Салуни приносили прибуток навіть кращий ніж золоті копальні, особливо, якщо там було піаніно чи інший музичний інструмент.
Перше невеличке піаніно було привезене сімейною парою Гюсон через Чилкутський перевал, розібраним на малі частини, які обмотали шерстяною матерією. У Доусоні піаніно зібрали і продали в салун Еша. В перший же вечір прибуток Еша зріс з трьох до тридцяти тисяч доларів. А шерстяні шмати місіс Гюсон використала згодом для в'язання светрів, які вигідно продавала.
Існує багато розповідей, як багаті старателі витрачали неймовірні суми на свої розваги. Такий собі Джіммі Макмагон якось витратив 28 тис.доларів (760 тис.) за один вечір. Більшість розрахунків здійснювалося золотим піском, якого немало просипалося на підлогу. Молодий помічник Монте Сноу якось за раз назмітав з підлоги салуну золотого пилу на 278 доларів.
Доусон бачив багато мільйонерів-оригіналів в ті часи: [en], гравець і дамський любимчик, що ходив завжди у шовковому вбранні з діамантами, якось скупив всі яйця в Доусоні, наказав їх зварити і нагодувати ними своїх собак. Франк Конрад кидав золоті самородки на палубу пароплава, коли його улюблений співак відпливав з Клондайка. Танцівниця Дейсі Д'ара носила пояс з золотих монет, а Герті Лавджой вставила діамант у передні зуби. Лише мільйонер Алекс Макдональд, хоч його й називали «Король Клондайку», ніколи не робив грандіозних гулянь і закупів.
Примітно, що не дивлячись на широкі річки віскі, що лилися в Доусоні, практично не було випадків замерзання нетверезих старателів взимку. Всі старателі визнавали, що спиртне перед дорогою в мороз — вірна смерть.
Доусон-Сіті почав занепадати після закінчення золотої лихоманки. Кращий транспортний зв'язок сприяв появі на Клондайку великих, більш сучасних гірничих машин, що докорінно змінили золодобувну справу. Видобуток золота зростав аж до 1903 року завдяки драгам і гідророзмивам, пізніше кількість золота поступово зменшувалася. До 2005 року з Клондайку було добуто приблизно 570 т золота. Коли журналістка Лора Бертон приїхала до Доусон-Сіті в 1907 році, він ще процвітав, але подалі від центральної Фронт Стріт місто опустіло і було запруджене
...пічками, меблями, тарілками для промивання породи, наборами посуду, [en], звалищами поржавілої гірничої техніки — котли, лебідки, тачки і насоси.
У 1912 році з колишніх 30 тисяч мешканців залишилося 2000 і Доусон поступово перетворювався на місто-привид.
У 1972 в Доусоні залишалося всього 500 людей, а багато навколишніх поселень стали повністю безлюдними. У XXI столітті Доусон-Сіті ще залишався маленьким містечком золотодобувної промисловості. Туризм давав істотну частину прибутку до бюджету містечка. Багато будинків в центрі зберегли свій історичний вигляд. Населення потрохи зростало — до 1300 у 2006 році. Долина річки Клондайк теж залишила в собі сліди золотої лихоманки — русло річки повністю змінене драгами.
Неподалік від Доусон-сіті виникло інше містечко — Гранд-Форкс. Доусон-сіті був адміністративним, бізнесовим та розважальним центром, у ньому не було золотих покладів і жодних копалень. Гранд-Форкс же був промисловим поселенням, розміщеним на злитті річок Бонанза і Ельдорадо, де були найбагатші розсипи золота. У найбільшому розквіті містечко налічувало до 10 тисяч мешканців. Але після виробки копалень, жителі поступово його покинули. Натомість прибула важка гірська техніка — драги. Протягом наступних кількох років драги повністю перемили всі русла Бонанзи і Ельдоради, включаючи місцевість, ще розміщувалося це містечко. Гранд-Форкс навіть не може зараз називатися місто-привид, оскільки він нього не залишилося і сліду. Натомість там іржавіють залишки драг.
Геологія
Доусон-Сіті належить до західної частин Геологічного розлома Тинтіна (англ. Tintina Fault). Геологічний розлом Тинтіна створював западину Тинтіна, яка продовжується на схід декілька сот кілометрів. Залишок ерозії — вулканічні скелі на північ і захід Доусон-Сіті.
Клімат
Містечко має субарктичний клімат – гірська тундра з арктичною рослинністю, і належить до екозони Північноамериканських Кордильєр (англ. Boreal Cordillera Ecozone).
Середньомісячна температура 15,6 °C (липень), −26,7 °C (січень). Найвища температура — 34,7 °C (31 травня 1983 року) і найнижча температура −55,8 °C (11 лютого 1979 року). Улітку температури можуть підвищитись до 30 °C; узимку впасти нижче −40 °C.
Висота містечка: 320 м над рівнем моря. Середньомісячні дощові опади — до 48,4 мм (липень), снігові опади — до 24,2 мм (січень), середньорічні снігові опади — до 24,2 мм; щорічно — 90 днів без морозу. Містечко розташоване на багаторічній мерзлоті.
Галерея
- Доусон-Сіті — Центр
- Доусон-Сіті — липень 2007
- Готель «Юкон»
- Золоточерпалка — Доусон-Сіті
- Ресторан «Клондайк Кейтс»
- Салон «Джек Лондон»
- Пароплав біля Доусон-Сіті
- В'їзд у Доусон-сіті
- Англіканська церква Св. Павла
- Пам'ятна дошка Джозефу Френсісу Ладу
- Летовище Доусон-Сіті
- Доусон-Сіті на мапі
Примітки
- Перепис 2006 Статистичне управління Канади [ 3 березня 2016 у Wayback Machine.](англ.)
- . Архів оригіналу за 5 лютого 2015. Процитовано 5 лютого 2015.
- . Архів оригіналу за 5 лютого 2015. Процитовано 5 лютого 2015.
- Berton, 2001, с. 47.
- Winslow, 1952, с. 139—140.
- Berton, 2001, с. 48.
- Porsild, 1998, с. 49.
- Winslow, 1952, с. 140.
- Berton, 2007, с. 155.
- Berton, 2007, с. 156.
- Winslow, 1952, с. 141.
- Winslow, 1952, с. 146—147.
- Winslow, 1952, с. 141, 147.
- Winslow, 1952, с. 140, 146—147.
- Winslow, 1952, с. 155.
- Berton, 1974, с. 80.
- Allen, 2007, с. 8.
- Berton, 2007, с. 159.
- Berton, 2007, с. 160.
- Berton, 2007, с. 161.
- Winslow, 1952, с. 149.
- Berton, 2001, с. 182.
- Berton, 2007, с. 163.
- Berton, 2001, с. 84.
- Porsild, 1998, с. 148.
- Haley, 2010, с. 111.
- Winslow, 1952, с. 148.
- Berton, 2007, с. 165.
- Morse, 2003, с. 239.
- Porsild, 1998, с. 146.
- Berton, 2007, с. 189.
- Porsild, 1998, с. 50.
- Winslow, 1952, с. 226.
- Berton, 2001, с. 386.
- Berton, 2001, с. 386—387.
- Winslow, 1952, с. 226—227.
- Berton, 2001, с. 387.
- Berton, 2007, с. 191.
- Berton, 2001, с. 388—389.
- Winslow, 1952, с. 228—229.
- Winslow, 1952, с. 191.
- Berton, 2001, с. 372—373.
- Berton, 2001, с. 358—359.
- Berton, 2007, с. 157.
- Winslow, 1952, с. 193.
- Berton, 2001, с. 81—82.
- Berton, 2001, с. 363.
- Berton, 2001, с. 55, 383, 399.
- Berton, 2001, с. 366—367.
- Allen, 2007, с. 3, 22.
- Morse, 2003, с. 111.
- Burke, Hart та Lewis, 2005, с. 525.
- Berton, 1974, с. 40.
- Berton, 1974, с. 120.
- Berton, 2001, с. 414.
- Evans, 2010, с. 165, 170.
- Berton, 1974, с. 415.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Доусон-Сіті |
Посилання
- Як американці у Клондайку золото шукали — рідкісні фотографії кінця ХІХ століття [ 5 лютого 2015 у Wayback Machine.]
- Мистецько-культурний центр [ 31 травня 2010 у Wayback Machine.](англ.)
- Доусон-Сіті — Міжнародний Короткий Фільм Фестиваль [ 9 квітня 2010 у Wayback Machine.](англ.)
- Доусон-Сіті — Музичний Фестиваль [ 1 лютого 2010 у Wayback Machine.](англ.)
- Доусонське Національне Історичне Місце [ 26 жовтня 2004 у Wayback Machine.](англ.)
- CFYT 106.9fm — Радіо — душевний стан Доусона [ 28 березня 2010 у Wayback Machine.](англ.)
- Доусон Вебсторінка [ 10 травня 2011 у Wayback Machine.](англ.)
- Снігохід [ 13 квітня 2010 у Wayback Machine.](англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Douson Douson Siti angl Dawson City misto 32 45 km roztashovane na teritoriyi Yukon Kanada 64 03 35 pn sh 139 24 39 zh d 64 059944 pn sh 139 4108444 zh d 64 059944 139 4108444 na misci de richka Klondajk angl Klondike River vlivayetsya v richku Yukon angl Yukon River Misto nalichuye 1327 meshkanciv 2006 41 0 km i stalo populyarnim turistichnim centrom Pivnochi shoroku jogo vidviduyut yakih 60 000 turistiv Z 1898 po 1953 rik Douson Siti bulo stolichnim mistom Yukonu zgodom z budivnictvom angl Klondike Highway stolicyu pereneseno do mista Vajtgors Douson Siti angl Dawson City Koordinati 64 04 00 pn sh 139 25 45 zh d 64 0666666666947861585867940 pn sh 139 42916666669776760 zh d 64 0666666666947861585867940 139 42916666669776760 Koordinati 64 04 00 pn sh 139 25 45 zh d 64 0666666666947861585867940 pn sh 139 42916666669776760 zh d 64 0666666666947861585867940 139 42916666669776760 Krayina Kanada KanadaRegion YukonMezhuye z susidni nas punktiPivnichnij Lodovitij okean Golova Vejn PotorokaData zasnuvannya 1896Status z 1902Plosha 32 45 km Visota centru 370 mVodojma Yukon KlondajkOficijna mova anglijskaNaselennya 1 327 2006 Gustota naselennya 41 0 osib km Chasovij poyas UTC 8 vlitku UTC 7Telefonnij kod 867GeoNames 6943713OSM 391455 R Yukon Oficijnij sajt cityofdawson com angl Douson SitiDouson Siti Kanada Douson Siti u VikishovishiIstoriyaDouson Siti Na perednomu plani richka Klondajk 1898 Poselennya Douson Siti bulo zakladene v pershi dni Klondajkskoyi zolotoyi lihomanki koli Dzhozef Ladu i vlasnik magazinu en virishili zasnuvati biznes na staratelyah sho pribuvali na Klondajk Voni kupili v uryadu 72 ga priberezhnoyi bolotistoyi teritoriyi na misci de richka Klondajk vpadaye v Yukon rozbili plan vulic yaki she potribno bulo zabuduvati i vzyalisya postachati derevo ta inshi pripasi dlya zolotoshukachiv Miscevih indianciv gen sho zhili poblizu Douson kanadska policiya pereselila na 5 km vniz po techiyi Yukonu u nevelichku rezervaciyu Vid pochatku misce vibrane pid poselennya yaknajmenshe dlya cogo pidhodilo bolotista miscevist sho chastkovo zatoplyuvalasya pri vesnyanih povenyah nestacha pitnoyi vodi Yedina perevaga zruchnist dostavlyannya derevini ta inshih tovariv mozhlivist shvartuvannya dlya nevelikih richkovih paroplaviv Na pochatku nevelike poselennya nosilo nazvu Mistechko Garpera i Ladu ale nevdovzi bulo perejmenovane v Douson na chest kanadskogo naukovcya i geodezista en Amerikanci yaki stanovili 90 naselennya Dousona pochali nazivati jogo za amerikanskoyu tradiciyeyu Douson Siti Slovo Siti vkazuvalo ne na status mista a na te sho ce poselennya ye centrom staratelstva Vzhe v pershu zimu 1896 roku v Douson Siti zhilo ponad 500 cholovik U pershi misyaci zolotoyi lihomanki majzhe vsi starateli z beregiv Yukonu a ce kilka tisyach kilometriv berega perebralisya do Dousona Dilyanka dlya zabudovi yak pravilo spochatku namet potim zrub koshtuvala 500 dolariv Ale do sichnya 1897 roku v mistechku bulo lishe p yat derev yanih sporud a reshta nameti U pershu zimu vidchuvalasya gostra nestacha vsogo vid produktiv do remanentu Yedine chogo bulo vdostal ce zolota Sil cinuvalasya dorozhche nizh zolotij pisok Zhodne misto u sviti ne malo stilki miljoneriv v dolyah do vsogo naselennya i nide v sviti ne bulo takih zhahlivih umov vizhivannya Vzimku dovodilosya vbivati navit najbilsh cinnih sobak oskilki dlya nih ne bulo yizhi Richka Klondajk bula odna z najbagatshih na ribu ale lito 1886 roku vidalosya duzhe suhim richki obmilili j zbidnili na zhivnist i zapasi ribi buli neveliki navit v indianciv Vid povnogo golodu Douson vryatuvav odin m yasnik sho naprikinci oseni dostaviv meshkancyam partiyu telyatini Douson Siti vulicya Front Strit z kinnim vozom zagruzlim v bagno 1898 Piznoyi vesni 1898 roku koli pochali pribuvati majbutni starateli naselennya Dousona rizko zbilshilosya do 30 tisyach Centralna vulicya Front Strit yavlyala soboyu pospishne nagromadzhennya magaziniv i budinkiv reshta teritoriyi zrubi i nameti V pershi tizhni Douson zovni bilshe nagaduvav nametovij tabir nizh mistechko Vodopostachannya i kanalizaciya buli vidsutni Lishe dva dzherela z pitnoyu vodoyu i dvi richki yaki duzhe shvidko stali brudnimi Vesnoyu neoblashtovani vulici peretvoryuvalisya na bolotyani shlyahi Zabrudnene nechistotami misto poterpalo vid komariv i mushok Dilyanki na zabudovu zrosli v cini i syagali 10 20 tis dolariv a rentuvannya zrubu obhodilosya v 100 dolariv na misyac U rezultati pribuli pochali selitisya na pivdennomu berezi richki Klondajk zajnyali navit kolishnye poselennya indianciv Trochek Kilka nevelichkih poselen vinikli poblizu rudnikiv na richci Bonanza Viddalenist Dousona stvoryuvala problemi z postachannyam neobhidnih dlya prozhittya tovariv Osoblivo kritichnoyu situaciya stala naprikinci lita 1897 roku Zavdyaki pershij hvili starateliv yaki vstignuli dobratisya do Klondajku do moroziv naselennya zbilshilosya do 5000 i stalo ochevidno sho produktiv na zimu ne vistachit Na toj chas kinna policiya she ne vimagala na kordoni richnogo zapasu produktiv i bagato novoyavlenih starateliv pribuli z minimilnim vantazhem Ti zh sho pereselilisya z inshih stoyanok na Yukoni tezh ne mogli mati bagato produktiv Pribuvayuchim na chovnah z berega krichali U Dousoni nemaye magaziniv Yaksho vi ne mayete sporyadzhennya i yizhi radi Boga vertajte nazad Dva nevelichki paroplavi sho mali dostaviti produkti do Dousona zastryagli na milini za pivtisyachi kilometriv i yih zahopili miscevi starateli Voni vidvantazhili sobi produkti i chesno za nih zaplatili A samomu Dousonu zagrozhuvav golod Ogoloshennya na centralnij vulici Front Strit pochinalosya slovami Golod zaglyadaye v oblichchya kozhnogo hto perechikuye i spodivayetsya na zovnishnyu dopomogu Pislya poperedzhen sho ochikuyetsya golodna zima blizko 200 starateliv viyihali z Klondajka vniz po richci do Fort Yukon de zastryagli inshi paroplavi z proviziyeyu Staratelyam sho virishuvali pokinuti Douson Siti na paroplavi Weare davali bezplatnij kvitok i p yat dniv bezplatnogo harchuvannya na sudni 160 cholovik pristali na te Ale naspravdi sklalosya tak sho same zhiteli Fort Yukon bilshe poterpali vid nestachi produktiv ta hvorob Koli zamerz Yukon kilka grup shukachiv sprobuvali vernutisya nazad do girskih perevaliv Chilkut i Uajt Pivdyuzhini lyudej zaginulo ne dijshovshi do perevaliv reshta vernuli v Douson Na shastya naprikinci veresnya 1897 roku odne sudno kompaniyi NATT taki probilosya do Dousona ale majzhe ves jogo vantazh stanovilo viski Rozlyuchenij menedzher torgovelnogo postu Dousona malo ne zadushiv na palubi prezidenta NATT Cherez den pribulo she odne sudno ale tezh napivporozhnye Cini v Dousoni zavzhdi buli visoki i she j stribali vidpovidno do sezonu Vzimku 1997 roku sil na vagu cinuvalasya yak zoloto cvyahi vartuvali 28 dolariv za funt 0 45 kg Banka masla koshtuvala 5 dolariv Uzimku ne bulo zhodnoyi mozhlivosti znajti korm dlya konej i vsi visim konej sho she zalishalisya v Dousoni buli zabiti i vikoristani dlya godivli sobak Produkti v magazinah vidpuskalisya obmezheno Navit miljoner mig kupiti produktiv lishe na kilka dniv vpered Policiya vzimku zaareshtovuvala lishe tih hto mig vzyati iz soboyu do v yaznici svoyu yizhu Zavdyaki tomu sho naselennya Dousona zmenshilosya na kilka soten lyudej i vstanovlenomu racionu golodu sered starateliv v pershu zimu zolotoyi lihomanki ne bulo Prote viseleni indianci yaki ranishe buli bazhanimi kliyentami miscevih magaziniv teper buli pokinuti naprizvolyashe i bagato zhinok ta ditej pomerlo toyi zimi Za takih umov cinga yaku sprichinyala nestacha vitaminu S bula golovnoyu problemoyu Dousona ne lishe vzimku ale j vlitku Anglijski starateli nazivali cyu hvorobu kanadska chorna noga za vidimimi oznakami zahvoryuvannya Sered tih hto zahvoriv buv i majbutnij pismennik Dzhek London yakij vstig distati kvitok na paroplav z San Franciska i dobratisya do Klondajku v chisli pershih starateliv osinnyu 1897 roku Zolota na zareyestrovanij dilyanci Dzhek ne znajshov a cinga perekreslila podalshu kar yeru staratelya Natomist svit zbagativsya novim pismennikom Pershi produkti sho buli dostavleni piznoyi vesni 98 go prodavalisya za rekordni cini yajce 3 dolari yabluko 1 dolar vidpovidno 81 i 27 dolariv v cinah 2000 r Zvistka pro ochikuvanij golod v Dousoni zanepokoyila Kongres SShA Bulo progolosovano za vidilennya 200 tis dolariv shob zakupiti tabun oleniv i dopraviti jogo do Douson Siti 539 oleniv buli kupleni v Norvegiyi dostavleni do Nyu Jorka dali poyizdom do Sietla paroplavom do pochatku marshrutu Daltona v kanali Linn Tabun suprovodzhuvali 43 laplyandci 10 finiv i 15 norvezhciv Zvidti voni bilshe 9 misyaciv dobiralisya do Dousona U dorozi chastina oleniv buli vbiti vovkami indiancyami zaginuli vid zatyagnutih oshijnikiv pomerli vid golodu Naprikinci navit sami pogonichi goloduvali Vreshti resht olenyacha ryativna ekspediciya v sichni 1899 roku distalasya do Douson Siti Vid neyi zalishilasya p yata chastina 114 oleniv i na toj chas golod vzhe mistu ne zagrozhuvav Ekspediciya yaka zadumuvalasya yak ryativna teper bula takoyu yaka sama potrebuvala poryatunku Dizenteriya na sogodni cyu hvorobu nazivayut shigelozom i malyariya buli zvichnimi hvorobami v Douson Siti Cherevnij tif zbirav svoyi zhertvi protyagom lita U gospitali yakij svoyimi silami zbuduvav otec yezuyit en nalichuvalosya do 140 paciyentiv i she tisyachi perehodili hvorobi na nogah U nastupni roki vzhe bulo vzhito pevnih zahodiv prokladeno vodoprovid kanalizaciyu Epidemichna situaciya pokrashilasya ale tif vse she zalishavsya problemoyu Sam otec Vilyam yakogo nazivali Svyatij Dousona pomer vzimku 1899 roku vid pnevmoniyi Plem ya indianciv pereselene na 5 km vniz po Yukonu tezh zaznalo epidemij tifu i difteriyi yaki silno zmenshili kilkist korinnih zhiteliv Cinga indianciv ne zachepila cherez osoblivosti yihnogo harchuvannya Novozasnovane mistechko bulo duzhe vognenebezpechnim Vsi budinki obigrivalisya drovami osvitlyuvalisya svichkami i gasovimi lampami Na vipadok pozhezh ne vistachalo vodi osoblivo problematichno bulo gasiti vogon vzimku koli voda zamerzala ne dohodyachi do nasosiv Persha velika pozhezha trapilasya 25 listopada 1897 roku koli tancivnicya Bel Mitchel rozbila gasovu lampu Druga bilsh katastrofichna pozhezha trapilasya u zhovtni 1898 roku koli vogon znishiv dva saluni poshtove viddilennya i bank Vtrati stanovili pivmiljona dolariv A v toj chas koli palala pozhezha nadvori lezhalo rozibrane ustatkuvannya dlya gasinnya pozhezhi Jogo ne mogli sklasti i vikoristati bo misto ne zgodzhuvalosya zaplatiti za nogo 12 tis dolariv ce menshe nizh dehto progravav v karti pri odnomu rozkladi Pislya pozhezhi finansovi pitannya buli shvidko vladnani i sotnya pozhezhnikiv pristupila do sluzhbi Douson shvidko vidbudovuvavsya ale cherez kilka misyaciv u kvitni 1899 roku nova pozhezha znishila 117 budivel z udvichi bilshim zbitkom 1 mln dolariv Za ironiyeyu doli pozhezhna brigada same v toj den strajkuvala vimagayuchi pidvishennya platni Nezvazhayuchi na vazhki pobutovi umovi velika kilkist zolota sho prohodila cherez Douson zaohochuvala rozkishnij stil zhittya bagatih starateliv Saluni zazvichaj buli vidkriti cilodobovo Viski bulo tam najzvichajnishim napoyem Azartni igri ruletka poker kosti ne obmezhuvalisya v stavkah yaki mogli syagati tisyach dolariv Najbilshu stavka bula u gri Sema Bonnifilda i Luyisa Goldena 200 tis dolariv 160 mln yaku vigrav Sem mayuchi na rukah chotiroh koroliv Saluni ta inshi rozvazhalni zakladi oformlyali svoyi fasadi v modnomu parizkomu stili v ostanni roki z elektrichnim pidsvitlennyam Saluni prinosili pributok navit krashij nizh zoloti kopalni osoblivo yaksho tam bulo pianino chi inshij muzichnij instrument Pershe nevelichke pianino bulo privezene simejnoyu paroyu Gyuson cherez Chilkutskij pereval rozibranim na mali chastini yaki obmotali sherstyanoyu materiyeyu U Dousoni pianino zibrali i prodali v salun Esha V pershij zhe vechir pributok Esha zris z troh do tridcyati tisyach dolariv A sherstyani shmati misis Gyuson vikoristala zgodom dlya v yazannya svetriv yaki vigidno prodavala Isnuye bagato rozpovidej yak bagati starateli vitrachali nejmovirni sumi na svoyi rozvagi Takij sobi Dzhimmi Makmagon yakos vitrativ 28 tis dolariv 760 tis za odin vechir Bilshist rozrahunkiv zdijsnyuvalosya zolotim piskom yakogo nemalo prosipalosya na pidlogu Molodij pomichnik Monte Snou yakos za raz nazmitav z pidlogi salunu zolotogo pilu na 278 dolariv Douson bachiv bagato miljoneriv originaliv v ti chasi en gravec i damskij lyubimchik sho hodiv zavzhdi u shovkovomu vbranni z diamantami yakos skupiv vsi yajcya v Dousoni nakazav yih zvariti i nagoduvati nimi svoyih sobak Frank Konrad kidav zoloti samorodki na palubu paroplava koli jogo ulyublenij spivak vidplivav z Klondajka Tancivnicya Dejsi D ara nosila poyas z zolotih monet a Gerti Lavdzhoj vstavila diamant u peredni zubi Lishe miljoner Aleks Makdonald hoch jogo j nazivali Korol Klondajku nikoli ne robiv grandioznih gulyan i zakupiv Primitno sho ne divlyachis na shiroki richki viski sho lilisya v Dousoni praktichno ne bulo vipadkiv zamerzannya netverezih starateliv vzimku Vsi starateli viznavali sho spirtne pered dorogoyu v moroz virna smert Douson Siti pochav zanepadati pislya zakinchennya zolotoyi lihomanki Krashij transportnij zv yazok spriyav poyavi na Klondajku velikih bilsh suchasnih girnichih mashin sho dokorinno zminili zolodobuvnu spravu Vidobutok zolota zrostav azh do 1903 roku zavdyaki dragam i gidrorozmivam piznishe kilkist zolota postupovo zmenshuvalasya Do 2005 roku z Klondajku bulo dobuto priblizno 570 t zolota Koli zhurnalistka Lora Berton priyihala do Douson Siti v 1907 roci vin she procvitav ale podali vid centralnoyi Front Strit misto opustilo i bulo zaprudzhene pichkami meblyami tarilkami dlya promivannya porodi naborami posudu en zvalishami porzhaviloyi girnichoyi tehniki kotli lebidki tachki i nasosi U 1912 roci z kolishnih 30 tisyach meshkanciv zalishilosya 2000 i Douson postupovo peretvoryuvavsya na misto privid U 1972 v Dousoni zalishalosya vsogo 500 lyudej a bagato navkolishnih poselen stali povnistyu bezlyudnimi U XXI stolitti Douson Siti she zalishavsya malenkim mistechkom zolotodobuvnoyi promislovosti Turizm davav istotnu chastinu pributku do byudzhetu mistechka Bagato budinkiv v centri zberegli svij istorichnij viglyad Naselennya potrohi zrostalo do 1300 u 2006 roci Dolina richki Klondajk tezh zalishila v sobi slidi zolotoyi lihomanki ruslo richki povnistyu zminene dragami Nepodalik vid Douson siti viniklo inshe mistechko Grand Forks Douson siti buv administrativnim biznesovim ta rozvazhalnim centrom u nomu ne bulo zolotih pokladiv i zhodnih kopalen Grand Forks zhe buv promislovim poselennyam rozmishenim na zlitti richok Bonanza i Eldorado de buli najbagatshi rozsipi zolota U najbilshomu rozkviti mistechko nalichuvalo do 10 tisyach meshkanciv Ale pislya virobki kopalen zhiteli postupovo jogo pokinuli Natomist pribula vazhka girska tehnika dragi Protyagom nastupnih kilkoh rokiv dragi povnistyu peremili vsi rusla Bonanzi i Eldoradi vklyuchayuchi miscevist she rozmishuvalosya ce mistechko Grand Forks navit ne mozhe zaraz nazivatisya misto privid oskilki vin nogo ne zalishilosya i slidu Natomist tam irzhaviyut zalishki drag GeologiyaDouson Siti nalezhit do zahidnoyi chastin Geologichnogo rozloma Tintina angl Tintina Fault Geologichnij rozlom Tintina stvoryuvav zapadinu Tintina yaka prodovzhuyetsya na shid dekilka sot kilometriv Zalishok eroziyi vulkanichni skeli na pivnich i zahid Douson Siti KlimatMistechko maye subarktichnij klimat girska tundra z arktichnoyu roslinnistyu i nalezhit do ekozoni Pivnichnoamerikanskih Kordilyer angl Boreal Cordillera Ecozone Serednomisyachna temperatura 15 6 C lipen 26 7 C sichen Najvisha temperatura 34 7 C 31 travnya 1983 roku i najnizhcha temperatura 55 8 C 11 lyutogo 1979 roku Ulitku temperaturi mozhut pidvishitis do 30 C uzimku vpasti nizhche 40 C Visota mistechka 320 m nad rivnem morya Serednomisyachni doshovi opadi do 48 4 mm lipen snigovi opadi do 24 2 mm sichen serednorichni snigovi opadi do 24 2 mm shorichno 90 dniv bez morozu Mistechko roztashovane na bagatorichnij merzloti GalereyaDouson Siti Centr Douson Siti lipen 2007 Gotel Yukon Zolotocherpalka Douson Siti Restoran Klondajk Kejts Salon Dzhek London Paroplav bilya Douson Siti V yizd u Douson siti Anglikanska cerkva Sv Pavla Pam yatna doshka Dzhozefu Frensisu Ladu Letovishe Douson Siti Douson Siti na mapiPrimitkiPerepis 2006 Statistichne upravlinnya Kanadi 3 bereznya 2016 u Wayback Machine angl Arhiv originalu za 5 lyutogo 2015 Procitovano 5 lyutogo 2015 Arhiv originalu za 5 lyutogo 2015 Procitovano 5 lyutogo 2015 Berton 2001 s 47 Winslow 1952 s 139 140 Berton 2001 s 48 Porsild 1998 s 49 Winslow 1952 s 140 Berton 2007 s 155 Berton 2007 s 156 Winslow 1952 s 141 Winslow 1952 s 146 147 Winslow 1952 s 141 147 Winslow 1952 s 140 146 147 Winslow 1952 s 155 Berton 1974 s 80 Allen 2007 s 8 Berton 2007 s 159 Berton 2007 s 160 Berton 2007 s 161 Winslow 1952 s 149 Berton 2001 s 182 Berton 2007 s 163 Berton 2001 s 84 Porsild 1998 s 148 Haley 2010 s 111 Winslow 1952 s 148 Berton 2007 s 165 Morse 2003 s 239 Porsild 1998 s 146 Berton 2007 s 189 Porsild 1998 s 50 Winslow 1952 s 226 Berton 2001 s 386 Berton 2001 s 386 387 Winslow 1952 s 226 227 Berton 2001 s 387 Berton 2007 s 191 Berton 2001 s 388 389 Winslow 1952 s 228 229 Winslow 1952 s 191 Berton 2001 s 372 373 Berton 2001 s 358 359 Berton 2007 s 157 Winslow 1952 s 193 Berton 2001 s 81 82 Berton 2001 s 363 Berton 2001 s 55 383 399 Berton 2001 s 366 367 Allen 2007 s 3 22 Morse 2003 s 111 Burke Hart ta Lewis 2005 s 525 Berton 1974 s 40 Berton 1974 s 120 Berton 2001 s 414 Evans 2010 s 165 170 Berton 1974 s 415 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Douson SitiPosilannyaYak amerikanci u Klondajku zoloto shukali ridkisni fotografiyi kincya HIH stolittya 5 lyutogo 2015 u Wayback Machine Mistecko kulturnij centr 31 travnya 2010 u Wayback Machine angl Douson Siti Mizhnarodnij Korotkij Film Festival 9 kvitnya 2010 u Wayback Machine angl Douson Siti Muzichnij Festival 1 lyutogo 2010 u Wayback Machine angl Dousonske Nacionalne Istorichne Misce 26 zhovtnya 2004 u Wayback Machine angl CFYT 106 9fm Radio dushevnij stan Dousona 28 bereznya 2010 u Wayback Machine angl Douson Vebstorinka 10 travnya 2011 u Wayback Machine angl Snigohid 13 kvitnya 2010 u Wayback Machine angl