Ки́ївська окру́га — адміністративно-територіальна одиниця Української СРР в 1923–1930 роках. Утворена 7 березня 1923 року у складі Київської губернії. Окружний центр — місто Київ. Проіснувала до 2 вересня 1930 року. На час утворення налічувала 20 районів. Упродовж 1924–1930 років межі і склад округи не раз змінювалися.
Київська округа | |
---|---|
Основні дані | |
Країна: | |
Губернія: | Київська (до 1925 року) |
Утворена: | 1923 |
Ліквідована: | 1930 |
Населення: | 1 592 912 (1926 рік) |
Площа: | 18 651 км² |
Населені пункти та ради | |
Окружний центр: | Київ |
Кількість районних рад: | 20 |
![]() | |
Мапа округи | |
Окружна влада | |
Газета: | «Пролетарська правда» |
На півночі округа межувала з Білоруською СРР, на північному сході з Чернігівською округою, на сході з Ніжинською та Прилуцькою, на півдні з Черкаською, на південному заході з Білоцерківською та Житомирською і Коростенською на заході.
Станом на 1 жовтня 1925 року складалася з 25 районів та 559 сільрад, населення — 1,501 млн осіб.
Історія
У 1923 році в УСРР було проведено районування, внаслідок якого утворено округи і райони замість повітів і волостей. Зокрема, постановами ВУЦВК від 7 березня і 12 квітня у складі Київської губернії було утворено Київську округу із окружним центром у місті Києві, до складу якої увійшли територія Київського повіту і частини Білоцерківського, Чорнобильського, Переяславського та Канівського повітів Київської губернії, а також частина Остерського повіту Чернігівської губернії. До складу округи увійшло 20 новоутворених районів та місто Київ, що не входило до жодного району.
28 жовтня 1924 року було розформовано Малинську округу, а її території 13 березня 1925 року розподілені між Київською, Житомирською та Коростенськими округами. Зокрема, до Київської округи було перечислено:
- території Розважівського, Іванківського, Хабнівського, Чорнобильського й Товстоліського районів Малинської округи, причому:
- відбулися передачі сільрад між цими п'ятьма районами,
- центр Товстоліського району було перенесено з Товсто-Лісу до Нові-Шепеличі, а сам район перейменовано на Ново-Шепелицький;
- Борівську, Небилицьку, Ніжиловицьку, Рожевську й Ситнязьку сільради розформованого Ставищанського району Малинської округи — до складу Макарівського району;
- село Мигалки з Високими й Нижніми Руднями Малинського району Малинської округи — до складу Бороднянського району;
- село Вахівку Іванківського району Малинської округи — до складу Димерського району;
- село Коблицю Іванківського району Малинської округи — до складу Бороднянського району.
27 березня 1925 року було внесено такі зміни у склад Київської округи:
- розформовано Гоголівський район, а його території розподілено між Семиполківським, Броварським та Боришпільським районами;
- до Київської округи перечислено:
- села Яблунівку і Чорногородку з Чорногородською фермою Фастівського району Білоцерківської округи — до складу Бишевського району;
- Деремезнівську, Перегонівську і Яцківську сільради Узинського району Білоцерківської округи — до складу Германівського району;
- Григорївську, Пещальницьку, Почанцинську й Чернишевську сільради Канівського району Шевченківської округи — до складу Македонського району;
- відбулися передачі сільрад між районами усередині округи;
- перейменовано і перенесено центри таких районів:
3 червня 1925 року ліквідовувалися Київська та усі інші губернії в УСРР, а Київська та усі інші округи підпорядковувалися безпосередньо центральному уряду з 1 серпня 1925 року..
Також 3 червня 1925 року було внесено такі зміни у склад Київської округи:
- до Київської округи з Білоцерківської округи перечислено:
- Брусилівський район;
- території Барахтянської, Кодацької, Погребської, Тростинської, Перевозської, Малосалтанівської, Порадівської, Руліківської сільрад розформованого — у склад Васильківського району;
- Велико-Вільшанської сільраду розформованого Ксаверівського району — у склад Обухівського району;
- території Землянської та Лещинської сільрад — у склад Кагарликського району;
- розформовано Ходорівський (Македонський) район, а території віднесено:
- Трахтемірівської та Лукавицької сільрад — у склад Переяславського району Золотоноської округи Полтавської губернії;
- Григоровської, Потанцовської, Пищальниковської та Чернишевської сільрад — у склад Канівського району, включеного до Черкаської округи;
- решти сільрад — у склад Ржищівського району;
- розформовано Хотівський район, а його території розподілено між Будаївським, Обухівським та Васильківським районами.
10 червня 1925 року до Київської округи було передано два райони з Полтавської губернії: Переяславський район із розформованої Золотоніської округи та Лехнівський район Прилуцької округи. Таким чином в окрузі стало 25 районів.
Станом на березень 1926 року до Київської округи входили:
- місто Київ (окружний центр);
- три сільради біля Києва, що безпосередньо підпорядковувалися Київському окружному виконавому комітету (з грудня 1925 року): Дарниця, Микільсько-Слобідська та Чоколівська;
- 25 районів, причому порівняно з попередніми даними відбулися зокрема такі зміни:
- центр Лехнівського району був у містечку Березань,
- Ново-Шепелицький район став називатися Шепелецьким (центр залишався у Нових Шепеличах).
Восени 1927 року було проведено районування, яким було розформовано 5 районів (Будаївський, Гостомельський, Великодимерський, Германівський та Рогозівський), організовано новий Київський район та змінено межі 10 районів (Боришпільський, Бородянський, Броварський, Васильківський, Жукинський, Кагарлицький, Макарівський, Обухівський, Переяславський та Ржищівський). У Київському районі обліковувалося 48 сільрад, з яких у нову межу міста Києва повністю входило 6 сільрад (Біличська, Воскресенсько-Слобідська, Горенська, Мишолівська, Позняківська й Совська) і частково ще 3 сільради (Мостищенська, Романівська й Хотівська), але які підпорядковувалися Київському районному виконавчому комітету. Таким чином Київська округа стала складатися із міста Києва та 21 района, причому замість Лехнівського у довідниках значився вже Березанський район.
2 вересня 1930 року було прийнято постанову, якою з 15 вересня Київська та всі інші округи ліквідовувалися, а всі райони підпорядковувалися безпосередньо центральному уряду УСРР. Водночас також було:
- вилучено місто Київ (Київську міську раду) в окрему адміністративно-територіальну одиницю підпорядковану центру;
- скасовано Київський район з підпорядкуванням більшості його сільрад Київській міськраді, а решти сільрад — Бишівському та Димерському районам;
- передано частину рад з Броварського району у підпорядкування Київській міськраді, а решту району було перетворено у Велико-Димерський район;
- передано до Велико-Димерського району сільради з Жукинського району Київської округи, а також з Бобровицького та Чернігівської округи.
Карти округи
- Карта Київської округи у складі Київської губернії, 1923
- Карта Київської округи, адміністративні межі станом на 1 жовтня 1925
- Карта Київської округи, адміністративні межі станом на 1 березня 1927
Склад
На час утворення (1923 рік)
Київська округа була утворена на початку 1923 року у складі міста Києва (окружного центра) та 20 районів з територій колишніх Київського і частин Білоцерківського, Чорнобильського, Переяславського та Канівського повітів Київської губернії, а також частини Остерського повіту Чернігівської губернії. У кінці 1923 року до міста Києва було приєднано 32 поселення із навколишніх районів. На кінець 1923 року у 20 районах округи налічувалося 288 сільрад і 843 поселення.
У наступній таблиці зібрані дані про склад округи і її районів станом на 1923 рік.
Примітки
- згідно з постановою про утворення округи
- на кінець 1923 року (згідно зі Списком поселень Київщини)
- у «Списку поселень Київщини» 1924 року місто Київ часто зазначається окремо від Київської округи, як губерніяльний центр
- У кінці 1923 року до Києва були також приєднані поселення, які до районування входили до Остерського повіту Чернігівської губернії
- У кінці 1923 року до Києва були також приєднані поселення, які до районування входили до Микільсько-Борщагівської, Хотівської, Старо-Петрівської, Борщагівської та Шпитківської волостей Київського повіту, а також до Микільсько-Слобідської та Броварської волостей Остерського повіту Чернігівської губернії
- Білоцерківський повіт
- Київський повіт
- Чорнобильський повіт
Райони
Упродовж існування Київської округи до її складу входили такі райони:
- Баришівський
- Березанський (Лехнівський) (з 1925 року)
- Бишівський
- Боришпільський
- Бородянський
- Броварський
- Брусилівський (з 1925 року)
- Будаївський (до 1927 року)
- Васильківський
- Великодимерський (Семиполківський) (до 1927 року)
- Германівський (до 1927 року)
- Гоголівський (до 1925 року)
- Гостомельський (до 1927 року)
- Димерський
- Жукинський
- Іванківський (з 1925 року)
- Кагарлицький
- Київський (з 1927 року)
- Макарівський
- Обухівський
- Переяславський (з 1925 року)
- Ржищівський
- Рогозівський (до 1927 року)
- Розважівський (з 1925 року)
- Хабненський (з 1925 року)
- Ходорівський (Македонський) (до 1925 року)
- Хотівський (до 1925 року)
- Чорнобильський (з 1925 року)
- Шепелицький (Ново-Шепелицький, Товстоліський) (з 1925 року)
Також до складу округи входило місто Київ, що, як окружний центр, не входило до складу жодного з районів.
Демографія
Станом на 1923 рік
Станом на 1923 рік загальне населення округи становило 960 621 людей, з них 366 396 — у Києві.
Райони | Населення |
---|---|
місто Київ (окружний центр) | 366396 |
Баришівський | 26040 |
Боришпільський | 19974 |
Бородянський | 19314 |
Броварський | 29000 |
Будаївський | 46524 |
Бишівський | 24073 |
Васильківський | 27886 |
Германівський | 27208 |
Гоголівський | 23000 |
Гостомельський | 36834 |
Димерський | 27476 |
Жукинський | 27000 |
Кагарлицький | 27577 |
Макарівський | 27152 |
Македонський | 35155 |
Обухівський | 37418 |
Ржищівський | 34118 |
Рогозівський | 40910 |
Семиполківський | 30000 |
Хотівський | 27567 |
Дані перепису 1926 року
Згідно з Всесоюзним переписом населення 1926 року в окрузі проживало 1 592 912 осіб (48,59 % чоловіків і 51,41 % жінок). З них 591 705 (37,15 %) були міськими, а 1 001 207 (62,85 %) сільськими жителями. За національним складом: 78 % становили українці, 10,2 % євреї, 8,7 % росіяни, 1,6 % поляки, німці і білоруси по 0,4 %, інші національності загалом 0,7 %. Українська була рідною мовою для 73,6 % жителів, а російська — для 17,9 % жителів.
Район | Населення, осіб | Національний склад, % | Рідна мова, % | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
українці | євреї | росіяни | поляки | німці | білоруси | чехи | українська | російська | інша | ||
м. Київ | 512 088 | 42,3 | 27,4 | 24,5 | 2,7 | 0,7 | 1,1 | 0,2 | 27,9 | 52,2 | 19,9 |
Баришівський | 32 087 | 97,4 | 1,5 | 0,5 | 0,1 | 96,9 | 0,5 | 2,6 | |||
Березанський | 44 847 | 99,0 | 0,3 | 0,4 | 0,1 | 0,1 | 99,0 | 0,5 | 0,5 | ||
Бишівський | 30 814 | 96,6 | 0,3 | 0,3 | 0,1 | 2,4 | 96,6 | 0,4 | 3,0 | ||
Боришпільський | 32 770 | 97,5 | 1,9 | 0,7 | 0,1 | 97,5 | 0,9 | 1,6 | |||
Бородянський | 30 539 | 89,8 | 1,8 | 1,0 | 7,0 | 0,1 | 0,1 | 96,5 | 1,1 | 2,4 | |
Броварський | 36 162 | 97,4 | 1,5 | 0,7 | 0,1 | 0,1 | 96,6 | 1,1 | 2,3 | ||
Брусилівський | 42 197 | 96,5 | 0,9 | 0,1 | 1,9 | 0,2 | 97,3 | 0,2 | 2,5 | ||
Будаївський | 59 668 | 97,2 | 0,2 | 1,6 | 0,4 | 0,1 | 0,2 | 96,5 | 2,5 | 1,0 | |
Васильківський | 62 916 | 93,5 | 4,9 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | 93,1 | 1,9 | 5,0 | ||
Великодимерський | 47 921 | 98,9 | 0,5 | 0,4 | 98,8 | 0,4 | 0,7 | ||||
Германівський | 38 723 | 99,2 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | 98,9 | 0,4 | 0,7 | ||
Гостомельський | 38 821 | 89,2 | 0,9 | 5,5 | 2,6 | 0,9 | 0,2 | 0,1 | 85,8 | 9,9 | 4,3 |
Димерський | 34 565 | 97,2 | 1,0 | 0,4 | 0,7 | 0,3 | 0,1 | 97,6 | 0,6 | 1,8 | |
Жукинський | 31 108 | 99,3 | 0,1 | 0,2 | 99,1 | 0,4 | 0,5 | ||||
Іванківський | 40 540 | 88,3 | 1,8 | 5,6 | 4,0 | 0,1 | 0,1 | 92,0 | 5,7 | 2,4 | |
Кагарлицький | 35 590 | 97,6 | 1,4 | 0,5 | 0,1 | 0,1 | 97,5 | 0,6 | 1,8 | ||
Макарівський | 48 293 | 90,7 | 1,9 | 0,8 | 3,9 | 1,9 | 0,5 | 94,0 | 1,1 | 5,0 | |
Обухівський | 58 459 | 99,4 | 0,2 | 0,2 | 99,4 | 0,3 | 0,4 | ||||
Переяславський | 78 971 | 94,6 | 4,6 | 0,6 | 0,1 | 94,6 | 0,9 | 4,5 | |||
Ржищівський | 68 980 | 96,6 | 2,5 | 0,5 | 0,2 | 96,7 | 0,6 | 2,7 | |||
Рогозівський | 39 690 | 99,0 | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 99,2 | 0,5 | 0,4 | |||
Розважівський | 41 241 | 88,0 | 1,3 | 4,0 | 4,8 | 0,9 | 0,7 | 90,8 | 4,0 | 5,2 | |
Хабненський | 36 728 | 87,2 | 6,0 | 0,2 | 4,4 | 0,9 | 1,0 | 91,3 | 0,3 | 8,4 | |
Чорнобильський | 42 306 | 88,2 | 9,2 | 1,7 | 0,5 | 0,1 | 87,8 | 2,4 | 9,8 | ||
Шепелицький | 27 087 | 93,0 | 2,5 | 3,6 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | 88,5 | 8,6 | 2,9 | |
Київська округа | 1 593 111 | 78,0 | 10,2 | 8,7 | 1,6 | 0,4 | 0,4 | 0,1 | 73,6 | 17,9 | 8,4 |
Керівники округи
Відповідальні секретарі окружного комітету КП(б)У
- (.03.1923—1924)
- Постишев Павло Петрович (.08.1925—.11.1926)
- Корнюшин Федір Данилович (.11.1926—.03.1928)
- Демченко Микола Нестерович (.03.1928—25.12.1929)
- Чернявський Володимир Ілліч (25.12.1929—6.09.1930)
Голови окружного виконавчого комітету
- Царський (Радянський) Михайло Євдокимович (1923—1924)
- (1924—1925)
- Вальтер, в. о. (1925)
- Яцевський Іван Петрович (1925)
- Свистун Пантелеймон Іванович (.08.1925—.12.1925)
- Любченко Панас Петрович (.12.1925—1927)
- Войцехівський Юрій Олександрович (13.01.1928—.09.1930)
Примітки
- У довіднику «Адміністративно-територіальний поділ Київщини 1918—2010 роки» зазначено, що Будаївський і Гостомельський були приєднані до Київського, Великодимерський — до Броварського, Германівський — до Обухівського, а Рогозівський — до Бориспільського, водночас не було наведено деталей відносно розподілу сільрад ліквідованих районів, а також назв відповідних постанов.
Джерела
- Станом на 1927 рік.
- Постанова ВУЦВК № 18–19 (309) від 7 березня 1923 року «Про адміністративно-територіяльний поділ Київщини»
- Постанова ВУЦВК № 45 (564) від 12 квітня 1923 року «Про новий адміністраційно-територіяльний поділ України»
- Административно-территориальное деление Украины. (По данным Центральной Административно-Территориальной Комиссии от 7 марта 1923 г.) / Народный комиссариат внутренних дел. — Х. : Издание Наркомвнудел УССР, 1923. — 133 с.(рос.) [ 13 лютого 2021 у Wayback Machine.]
- Постанова ВУЦВК і РНК УСРР від 28 жовтня 1924 року «Про ліквідацію Малинської Округи на Київщині».
- Постанова ВУЦВК і РНК УСРР від 13 березня 1925 року «Про точний розподіл території зліквідованої Малинської Округи на Київщині між Київщиною і Волинню».
- Постанова ВУЦВК і РНК УСРР від 27 березня 1925 року «Про зміни в адміністраційно-територіяльному поділі Київщини й Поділля».
- Постанова ВУЦВК від 3 червня 1925 року «Про ліквідацію губерень й про перехід на трьохступневу систему управління».
- Постанова ВУЦВК і РНК УСРР від 3 червня 1925 року «Про скасування Шевченківської округи й зміни в адміністраційно-територіяльному поділі Київщини й Полтавщини».
- Постанова ВУЦВК і РНК УСРР від 10 червня 1925 року «Про скасування Золотоноської округи й инші зміни адміністраційно-територіяльного поділу Полтавщини».
- Список поселень Київської округи / Київський Окружний виконавчий комітет робітничих, селянських та червоноармійських депутатів. — К., 1926. — 132 с.
- Статистично-економічний довідник київщини 1927/28 р. / Київський окрплан та Окрстатбюро. — К. : Видання «Экономического вестника», 1928—532 с.
- Постанова ВУЦВК і РНК УСРР від 2 вересня 1930 року «Про ліквідацію округ та перехід на двоступневу систему управління».
- Список поселень Київщини (1924) // Вид. газети «Вісник Київ. губвиконкому» — сторінки 21, 23-24, 41
- Всесоюзная перепись населения 1926 года. — М. : Издание ЦСУ Союза ССР, 1928—1929. (рос.)
Посилання
- (рос.)
- Демоскоп. (рос.) [ 29 Січня 2016 у Wayback Machine.]
Джерела
- Верменич Я. В. Київська округа // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2007. — Т. 4 : Ка — Ком. — С. 229. — . [ 7 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Верменич Я. В. Київська округа // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2013. — Т. 13 : Киї — Кок. — 711 с. — . [ 25 квітня 2022 у Wayback Machine.]
- Киевский округ (1923—1930)// Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898—1991. (рос.) [ 25 листопада 2015 у Wayback Machine.]
- Адміністративно-територіальний поділ Київщини 1918—2010 роки: довідник / автор-упорядник М. М. Корінний — Біла Церква: Видавець О. В. Пшонківський, 2012. — 304 с. : іл.
- Список поселень Київщини / Адміністративний відділ та статистичне губерніяльне управління. — Київ: Видання газети «Вістник Київського губвиконкому», 1924. — С. 149. [Архівовано з першоджерела 17 липня 2022.]
- Список поселень Київської округи / Київський Окружний виконавчий комітет робітничих, селянських та червоноармійських депутатів. — К., 1926. — 132 с.
- Статистично-економічний довідник Київщини 1925/26 р. / Київський Окрплан та Окрстатбюро. — К., 1927. — 335 с.
- Статистично-економічний довідник Київщини 1927/28 р. / Київський окрплан та Окрстатбюро. — К. : Видання «Экономического вестника», 1928—532 с.
- Матеріяли до опису округ УСРР: Київська округа / Центр. стат. упр. УСРР; [перед. слово М. Вольфа]. — Харків: [Київ-Друк], 1926. — VIII, 80 c. : іл.
- Населені місця Київщини : Попередні підсумки перепису 17 грудня 1926 року / Київське округове статистичне бюро.. — К., 1927. — 106 с. [ 14 листопада 2021 у Wayback Machine.]
- Территориальное и административное деление Союза ССР (на 1 января 1926 года) / [Предисл.: Н. А. Коковин, С. М. Гурвич]. — Москва : ГУКХ НКВД: [тип. МКХ им. Ф. Я. Лаврова], 1926. — 284 с.(рос.)
- Список залюднених місць УСРР (за даними райвиконкомів). — Х. : Радянське село, 1928. — Т. 2. — 560–1033, 41 с.
![]() | Це незавершена стаття з історії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ki yivska okru ga administrativno teritorialna odinicya Ukrayinskoyi SRR v 1923 1930 rokah Utvorena 7 bereznya 1923 roku u skladi Kiyivskoyi guberniyi Okruzhnij centr misto Kiyiv Proisnuvala do 2 veresnya 1930 roku Na chas utvorennya nalichuvala 20 rajoniv Uprodovzh 1924 1930 rokiv mezhi i sklad okrugi ne raz zminyuvalisya Kiyivska okrugaOsnovni daniKrayina USRRGuberniya Kiyivska do 1925 roku Utvorena 1923Likvidovana 1930Naselennya 1 592 912 1926 rik Plosha 18 651 km Naseleni punkti ta radiOkruzhnij centr KiyivKilkist rajonnih rad 20Mapa okrugiOkruzhna vladaGazeta Proletarska pravda Na pivnochi okruga mezhuvala z Biloruskoyu SRR na pivnichnomu shodi z Chernigivskoyu okrugoyu na shodi z Nizhinskoyu ta Priluckoyu na pivdni z Cherkaskoyu na pivdennomu zahodi z Bilocerkivskoyu ta Zhitomirskoyu i Korostenskoyu na zahodi Stanom na 1 zhovtnya 1925 roku skladalasya z 25 rajoniv ta 559 silrad naselennya 1 501 mln osib IstoriyaU 1923 roci v USRR bulo provedeno rajonuvannya vnaslidok yakogo utvoreno okrugi i rajoni zamist povitiv i volostej Zokrema postanovami VUCVK vid 7 bereznya i 12 kvitnya u skladi Kiyivskoyi guberniyi bulo utvoreno Kiyivsku okrugu iz okruzhnim centrom u misti Kiyevi do skladu yakoyi uvijshli teritoriya Kiyivskogo povitu i chastini Bilocerkivskogo Chornobilskogo Pereyaslavskogo ta Kanivskogo povitiv Kiyivskoyi guberniyi a takozh chastina Osterskogo povitu Chernigivskoyi guberniyi Do skladu okrugi uvijshlo 20 novoutvorenih rajoniv ta misto Kiyiv sho ne vhodilo do zhodnogo rajonu 28 zhovtnya 1924 roku bulo rozformovano Malinsku okrugu a yiyi teritoriyi 13 bereznya 1925 roku rozpodileni mizh Kiyivskoyu Zhitomirskoyu ta Korostenskimi okrugami Zokrema do Kiyivskoyi okrugi bulo perechisleno teritoriyi Rozvazhivskogo Ivankivskogo Habnivskogo Chornobilskogo j Tovstoliskogo rajoniv Malinskoyi okrugi prichomu vidbulisya peredachi silrad mizh cimi p yatma rajonami centr Tovstoliskogo rajonu bulo pereneseno z Tovsto Lisu do Novi Shepelichi a sam rajon perejmenovano na Novo Shepelickij Borivsku Nebilicku Nizhilovicku Rozhevsku j Sitnyazku silradi rozformovanogo Stavishanskogo rajonu Malinskoyi okrugi do skladu Makarivskogo rajonu selo Migalki z Visokimi j Nizhnimi Rudnyami Malinskogo rajonu Malinskoyi okrugi do skladu Borodnyanskogo rajonu selo Vahivku Ivankivskogo rajonu Malinskoyi okrugi do skladu Dimerskogo rajonu selo Koblicyu Ivankivskogo rajonu Malinskoyi okrugi do skladu Borodnyanskogo rajonu 27 bereznya 1925 roku bulo vneseno taki zmini u sklad Kiyivskoyi okrugi rozformovano Gogolivskij rajon a jogo teritoriyi rozpodileno mizh Semipolkivskim Brovarskim ta Borishpilskim rajonami do Kiyivskoyi okrugi perechisleno sela Yablunivku i Chornogorodku z Chornogorodskoyu fermoyu Fastivskogo rajonu Bilocerkivskoyi okrugi do skladu Bishevskogo rajonu Deremeznivsku Peregonivsku i Yackivsku silradi Uzinskogo rajonu Bilocerkivskoyi okrugi do skladu Germanivskogo rajonu Grigoryivsku Peshalnicku Pochancinsku j Chernishevsku silradi Kanivskogo rajonu Shevchenkivskoyi okrugi do skladu Makedonskogo rajonu vidbulisya peredachi silrad mizh rajonami useredini okrugi perejmenovano i pereneseno centri takih rajoniv Semipolkivskij Veliko Dimarskij Makedonskij Hodorskij 3 chervnya 1925 roku likvidovuvalisya Kiyivska ta usi inshi guberniyi v USRR a Kiyivska ta usi inshi okrugi pidporyadkovuvalisya bezposeredno centralnomu uryadu z 1 serpnya 1925 roku Takozh 3 chervnya 1925 roku bulo vneseno taki zmini u sklad Kiyivskoyi okrugi do Kiyivskoyi okrugi z Bilocerkivskoyi okrugi perechisleno Brusilivskij rajon teritoriyi Barahtyanskoyi Kodackoyi Pogrebskoyi Trostinskoyi Perevozskoyi Malosaltanivskoyi Poradivskoyi Rulikivskoyi silrad rozformovanogo u sklad Vasilkivskogo rajonu Veliko Vilshanskoyi silradu rozformovanogo Ksaverivskogo rajonu u sklad Obuhivskogo rajonu teritoriyi Zemlyanskoyi ta Leshinskoyi silrad u sklad Kagarlikskogo rajonu rozformovano Hodorivskij Makedonskij rajon a teritoriyi vidneseno Trahtemirivskoyi ta Lukavickoyi silrad u sklad Pereyaslavskogo rajonu Zolotonoskoyi okrugi Poltavskoyi guberniyi Grigorovskoyi Potancovskoyi Pishalnikovskoyi ta Chernishevskoyi silrad u sklad Kanivskogo rajonu vklyuchenogo do Cherkaskoyi okrugi reshti silrad u sklad Rzhishivskogo rajonu rozformovano Hotivskij rajon a jogo teritoriyi rozpodileno mizh Budayivskim Obuhivskim ta Vasilkivskim rajonami 10 chervnya 1925 roku do Kiyivskoyi okrugi bulo peredano dva rajoni z Poltavskoyi guberniyi Pereyaslavskij rajon iz rozformovanoyi Zolotoniskoyi okrugi ta Lehnivskij rajon Priluckoyi okrugi Takim chinom v okruzi stalo 25 rajoniv Stanom na berezen 1926 roku do Kiyivskoyi okrugi vhodili misto Kiyiv okruzhnij centr tri silradi bilya Kiyeva sho bezposeredno pidporyadkovuvalisya Kiyivskomu okruzhnomu vikonavomu komitetu z grudnya 1925 roku Darnicya Mikilsko Slobidska ta Chokolivska 25 rajoniv prichomu porivnyano z poperednimi danimi vidbulisya zokrema taki zmini centr Lehnivskogo rajonu buv u mistechku Berezan Novo Shepelickij rajon stav nazivatisya Shepeleckim centr zalishavsya u Novih Shepelichah Voseni 1927 roku bulo provedeno rajonuvannya yakim bulo rozformovano 5 rajoniv Budayivskij Gostomelskij Velikodimerskij Germanivskij ta Rogozivskij organizovano novij Kiyivskij rajon ta zmineno mezhi 10 rajoniv Borishpilskij Borodyanskij Brovarskij Vasilkivskij Zhukinskij Kagarlickij Makarivskij Obuhivskij Pereyaslavskij ta Rzhishivskij U Kiyivskomu rajoni oblikovuvalosya 48 silrad z yakih u novu mezhu mista Kiyeva povnistyu vhodilo 6 silrad Bilichska Voskresensko Slobidska Gorenska Misholivska Poznyakivska j Sovska i chastkovo she 3 silradi Mostishenska Romanivska j Hotivska ale yaki pidporyadkovuvalisya Kiyivskomu rajonnomu vikonavchomu komitetu Takim chinom Kiyivska okruga stala skladatisya iz mista Kiyeva ta 21 rajona prichomu zamist Lehnivskogo u dovidnikah znachivsya vzhe Berezanskij rajon 2 veresnya 1930 roku bulo prijnyato postanovu yakoyu z 15 veresnya Kiyivska ta vsi inshi okrugi likvidovuvalisya a vsi rajoni pidporyadkovuvalisya bezposeredno centralnomu uryadu USRR Vodnochas takozh bulo vilucheno misto Kiyiv Kiyivsku misku radu v okremu administrativno teritorialnu odinicyu pidporyadkovanu centru skasovano Kiyivskij rajon z pidporyadkuvannyam bilshosti jogo silrad Kiyivskij miskradi a reshti silrad Bishivskomu ta Dimerskomu rajonam peredano chastinu rad z Brovarskogo rajonu u pidporyadkuvannya Kiyivskij miskradi a reshtu rajonu bulo peretvoreno u Veliko Dimerskij rajon peredano do Veliko Dimerskogo rajonu silradi z Zhukinskogo rajonu Kiyivskoyi okrugi a takozh z Bobrovickogo ta Chernigivskoyi okrugi Karti okrugiKarta Kiyivskoyi okrugi u skladi Kiyivskoyi guberniyi 1923 Karta Kiyivskoyi okrugi administrativni mezhi stanom na 1 zhovtnya 1925 Karta Kiyivskoyi okrugi administrativni mezhi stanom na 1 bereznya 1927SkladNa chas utvorennya 1923 rik Kiyivska okruga bula utvorena na pochatku 1923 roku u skladi mista Kiyeva okruzhnogo centra ta 20 rajoniv z teritorij kolishnih Kiyivskogo i chastin Bilocerkivskogo Chornobilskogo Pereyaslavskogo ta Kanivskogo povitiv Kiyivskoyi guberniyi a takozh chastini Osterskogo povitu Chernigivskoyi guberniyi U kinci 1923 roku do mista Kiyeva bulo priyednano 32 poselennya iz navkolishnih rajoniv Na kinec 1923 roku u 20 rajonah okrugi nalichuvalosya 288 silrad i 843 poselennya U nastupnij tablici zibrani dani pro sklad okrugi i yiyi rajoniv stanom na 1923 rik Rajoni Kiyivskoyi okrugi 1923 rik u postanovi Nazva rajonu Starij povit Stari volosti Kilkist silrad Kilkist poselen misto Kiyiv okruzhnij centr Kiyivskij m Kiyiv 0 3315 Barishivskij Pereyaslavskij Barishivska Skopecka 11 2613 Borishpilskij Pereyaslavskij Borishpilska Ivankivska i 8 4010 Borodyanskij Kiyivskij Borodyanska 14 4717 Brovarskij Osterskij Chernigivska guberniya Brovarska Mikolsko Slobidska 13 197 Budayivskij Kiyivskij Budayivska i 26 798 Bishivskij Kiyivskij Bishivska 14 786 Vasilkivskij Bilocerkivskij Kiyivskij Vasilkivska i chastina Veliko Dmitriyivskoyi s Velika i Mala Bugayivka 9 333 Germanivskij Kiyivskij Germanivska i Chornyahivska 12 1918 Gogolivskij Osterskij Chernigivska guberniya Gogolivska 9 2511 Gostomelskij Kiyivskij Staropetrivska i 23 9812 Dimerskij Kiyivskij Chornobilskij Dimerska Litvinivska i chastina Gornostajpilskoyi na pivden vid r Tetereva 17 6320 Zhukinskij Osterskij Chernigivska guberniya Zhukinska 14 182 Kagarlickij Kiyivskij Kagarlicka Stovyanska 11 219 Makarivskij Kiyivskij Makarivska 20 7316 Makedonskij Kanivskij Makedonska Veliko Prickivska i Hodorkivska 20 324 Obuhivskij Kiyivskij Obuhivska Tripilska i chastina Veliko Dmitriyivskoyi sela Stari j Novi Bezradichi 15 391 Rzhishivskij Kiyivskij Rzhishivska Stajkivska 14 1914 Rogozivskij Pereyaslavskij Voronkivska Rogozivska i Erkovecka 15 3519 Semipolkivskij Osterskij Chernigivska guberniya Semipolkivska 9 345 Hotivskij Kiyivskij Hotivska i chastina Veliko Dmitriyivskoyi 14 45 Primitki zgidno z postanovoyu pro utvorennya okrugi na kinec 1923 roku zgidno zi Spiskom poselen Kiyivshini u Spisku poselen Kiyivshini 1924 roku misto Kiyiv chasto zaznachayetsya okremo vid Kiyivskoyi okrugi yak guberniyalnij centr U kinci 1923 roku do Kiyeva buli takozh priyednani poselennya yaki do rajonuvannya vhodili do Osterskogo povitu Chernigivskoyi guberniyi U kinci 1923 roku do Kiyeva buli takozh priyednani poselennya yaki do rajonuvannya vhodili do Mikilsko Borshagivskoyi Hotivskoyi Staro Petrivskoyi Borshagivskoyi ta Shpitkivskoyi volostej Kiyivskogo povitu a takozh do Mikilsko Slobidskoyi ta Brovarskoyi volostej Osterskogo povitu Chernigivskoyi guberniyi Bilocerkivskij povit Kiyivskij povit Chornobilskij povitRajoni Uprodovzh isnuvannya Kiyivskoyi okrugi do yiyi skladu vhodili taki rajoni Barishivskij Berezanskij Lehnivskij z 1925 roku Bishivskij Borishpilskij Borodyanskij Brovarskij Brusilivskij z 1925 roku Budayivskij do 1927 roku Vasilkivskij Velikodimerskij Semipolkivskij do 1927 roku Germanivskij do 1927 roku Gogolivskij do 1925 roku Gostomelskij do 1927 roku Dimerskij Zhukinskij Ivankivskij z 1925 roku Kagarlickij Kiyivskij z 1927 roku Makarivskij Obuhivskij Pereyaslavskij z 1925 roku Rzhishivskij Rogozivskij do 1927 roku Rozvazhivskij z 1925 roku Habnenskij z 1925 roku Hodorivskij Makedonskij do 1925 roku Hotivskij do 1925 roku Chornobilskij z 1925 roku Shepelickij Novo Shepelickij Tovstoliskij z 1925 roku Takozh do skladu okrugi vhodilo misto Kiyiv sho yak okruzhnij centr ne vhodilo do skladu zhodnogo z rajoniv DemografiyaStanom na 1923 rik Stanom na 1923 rik zagalne naselennya okrugi stanovilo 960 621 lyudej z nih 366 396 u Kiyevi Naselennya za rajonami 1923 Rajoni Naselennyamisto Kiyiv okruzhnij centr 366396Barishivskij 26040Borishpilskij 19974Borodyanskij 19314Brovarskij 29000Budayivskij 46524Bishivskij 24073Vasilkivskij 27886Germanivskij 27208Gogolivskij 23000Gostomelskij 36834Dimerskij 27476Zhukinskij 27000Kagarlickij 27577Makarivskij 27152Makedonskij 35155Obuhivskij 37418Rzhishivskij 34118Rogozivskij 40910Semipolkivskij 30000Hotivskij 27567Dani perepisu 1926 roku Zgidno z Vsesoyuznim perepisom naselennya 1926 roku v okruzi prozhivalo 1 592 912 osib 48 59 cholovikiv i 51 41 zhinok Z nih 591 705 37 15 buli miskimi a 1 001 207 62 85 silskimi zhitelyami Za nacionalnim skladom 78 stanovili ukrayinci 10 2 yevreyi 8 7 rosiyani 1 6 polyaki nimci i bilorusi po 0 4 inshi nacionalnosti zagalom 0 7 Ukrayinska bula ridnoyu movoyu dlya 73 6 zhiteliv a rosijska dlya 17 9 zhiteliv Naselennya nacionalnij ta movnij sklad rajoniv okrugi za perepisom 1926 roku Rajon Naselennya osib Nacionalnij sklad Ridna mova ukrayinci yevreyi rosiyani polyaki nimci bilorusi chehi ukrayinska rosijska insham Kiyiv 512 088 42 3 27 4 24 5 2 7 0 7 1 1 0 2 27 9 52 2 19 9Barishivskij 32 087 97 4 1 5 0 5 0 1 96 9 0 5 2 6Berezanskij 44 847 99 0 0 3 0 4 0 1 0 1 99 0 0 5 0 5Bishivskij 30 814 96 6 0 3 0 3 0 1 2 4 96 6 0 4 3 0Borishpilskij 32 770 97 5 1 9 0 7 0 1 97 5 0 9 1 6Borodyanskij 30 539 89 8 1 8 1 0 7 0 0 1 0 1 96 5 1 1 2 4Brovarskij 36 162 97 4 1 5 0 7 0 1 0 1 96 6 1 1 2 3Brusilivskij 42 197 96 5 0 9 0 1 1 9 0 2 97 3 0 2 2 5Budayivskij 59 668 97 2 0 2 1 6 0 4 0 1 0 2 96 5 2 5 1 0Vasilkivskij 62 916 93 5 4 9 1 1 0 1 0 1 93 1 1 9 5 0Velikodimerskij 47 921 98 9 0 5 0 4 98 8 0 4 0 7Germanivskij 38 723 99 2 0 3 0 2 0 1 0 1 98 9 0 4 0 7Gostomelskij 38 821 89 2 0 9 5 5 2 6 0 9 0 2 0 1 85 8 9 9 4 3Dimerskij 34 565 97 2 1 0 0 4 0 7 0 3 0 1 97 6 0 6 1 8Zhukinskij 31 108 99 3 0 1 0 2 99 1 0 4 0 5Ivankivskij 40 540 88 3 1 8 5 6 4 0 0 1 0 1 92 0 5 7 2 4Kagarlickij 35 590 97 6 1 4 0 5 0 1 0 1 97 5 0 6 1 8Makarivskij 48 293 90 7 1 9 0 8 3 9 1 9 0 5 94 0 1 1 5 0Obuhivskij 58 459 99 4 0 2 0 2 99 4 0 3 0 4Pereyaslavskij 78 971 94 6 4 6 0 6 0 1 94 6 0 9 4 5Rzhishivskij 68 980 96 6 2 5 0 5 0 2 96 7 0 6 2 7Rogozivskij 39 690 99 0 0 1 0 4 0 1 99 2 0 5 0 4Rozvazhivskij 41 241 88 0 1 3 4 0 4 8 0 9 0 7 90 8 4 0 5 2Habnenskij 36 728 87 2 6 0 0 2 4 4 0 9 1 0 91 3 0 3 8 4Chornobilskij 42 306 88 2 9 2 1 7 0 5 0 1 87 8 2 4 9 8Shepelickij 27 087 93 0 2 5 3 6 0 5 0 1 0 2 88 5 8 6 2 9Kiyivska okruga 1 593 111 78 0 10 2 8 7 1 6 0 4 0 4 0 1 73 6 17 9 8 4Kerivniki okrugiVidpovidalni sekretari okruzhnogo komitetu KP b U 03 1923 1924 Postishev Pavlo Petrovich 08 1925 11 1926 Kornyushin Fedir Danilovich 11 1926 03 1928 Demchenko Mikola Nesterovich 03 1928 25 12 1929 Chernyavskij Volodimir Illich 25 12 1929 6 09 1930 Golovi okruzhnogo vikonavchogo komitetu Carskij Radyanskij Mihajlo Yevdokimovich 1923 1924 1924 1925 Valter v o 1925 Yacevskij Ivan Petrovich 1925 Svistun Pantelejmon Ivanovich 08 1925 12 1925 Lyubchenko Panas Petrovich 12 1925 1927 Vojcehivskij Yurij Oleksandrovich 13 01 1928 09 1930 PrimitkiU dovidniku Administrativno teritorialnij podil Kiyivshini 1918 2010 roki zaznacheno sho Budayivskij i Gostomelskij buli priyednani do Kiyivskogo Velikodimerskij do Brovarskogo Germanivskij do Obuhivskogo a Rogozivskij do Borispilskogo vodnochas ne bulo navedeno detalej vidnosno rozpodilu silrad likvidovanih rajoniv a takozh nazv vidpovidnih postanov Dzherela Stanom na 1927 rik Postanova VUCVK 18 19 309 vid 7 bereznya 1923 roku Pro administrativno teritoriyalnij podil Kiyivshini Postanova VUCVK 45 564 vid 12 kvitnya 1923 roku Pro novij administracijno teritoriyalnij podil Ukrayini Administrativno territorialnoe delenie Ukrainy Po dannym Centralnoj Administrativno Territorialnoj Komissii ot 7 marta 1923 g Narodnyj komissariat vnutrennih del H Izdanie Narkomvnudel USSR 1923 133 s ros 13 lyutogo 2021 u Wayback Machine Postanova VUCVK i RNK USRR vid 28 zhovtnya 1924 roku Pro likvidaciyu Malinskoyi Okrugi na Kiyivshini Postanova VUCVK i RNK USRR vid 13 bereznya 1925 roku Pro tochnij rozpodil teritoriyi zlikvidovanoyi Malinskoyi Okrugi na Kiyivshini mizh Kiyivshinoyu i Volinnyu Postanova VUCVK i RNK USRR vid 27 bereznya 1925 roku Pro zmini v administracijno teritoriyalnomu podili Kiyivshini j Podillya Postanova VUCVK vid 3 chervnya 1925 roku Pro likvidaciyu guberen j pro perehid na trohstupnevu sistemu upravlinnya Postanova VUCVK i RNK USRR vid 3 chervnya 1925 roku Pro skasuvannya Shevchenkivskoyi okrugi j zmini v administracijno teritoriyalnomu podili Kiyivshini j Poltavshini Postanova VUCVK i RNK USRR vid 10 chervnya 1925 roku Pro skasuvannya Zolotonoskoyi okrugi j inshi zmini administracijno teritoriyalnogo podilu Poltavshini Spisok poselen Kiyivskoyi okrugi Kiyivskij Okruzhnij vikonavchij komitet robitnichih selyanskih ta chervonoarmijskih deputativ K 1926 132 s Statistichno ekonomichnij dovidnik kiyivshini 1927 28 r Kiyivskij okrplan ta Okrstatbyuro K Vidannya Ekonomicheskogo vestnika 1928 532 s Postanova VUCVK i RNK USRR vid 2 veresnya 1930 roku Pro likvidaciyu okrug ta perehid na dvostupnevu sistemu upravlinnya Spisok poselen Kiyivshini 1924 Vid gazeti Visnik Kiyiv gubvikonkomu storinki 21 23 24 41 Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1926 goda M Izdanie CSU Soyuza SSR 1928 1929 ros Posilannya ros Demoskop ros 29 Sichnya 2016 u Wayback Machine DzherelaVermenich Ya V Kiyivska okruga Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2007 T 4 Ka Kom S 229 ISBN 978 966 00 0692 8 7 bereznya 2016 u Wayback Machine Vermenich Ya V Kiyivska okruga Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2013 T 13 Kiyi Kok 711 s ISBN 978 966 02 6814 2 25 kvitnya 2022 u Wayback Machine Kievskij okrug 1923 1930 Spravochnik po istorii Kommunisticheskoj partii i Sovetskogo Soyuza 1898 1991 ros 25 listopada 2015 u Wayback Machine Administrativno teritorialnij podil Kiyivshini 1918 2010 roki dovidnik avtor uporyadnik M M Korinnij Bila Cerkva Vidavec O V Pshonkivskij 2012 304 s il Spisok poselen Kiyivshini Administrativnij viddil ta statistichne guberniyalne upravlinnya Kiyiv Vidannya gazeti Vistnik Kiyivskogo gubvikonkomu 1924 S 149 Arhivovano z pershodzherela 17 lipnya 2022 Spisok poselen Kiyivskoyi okrugi Kiyivskij Okruzhnij vikonavchij komitet robitnichih selyanskih ta chervonoarmijskih deputativ K 1926 132 s Statistichno ekonomichnij dovidnik Kiyivshini 1925 26 r Kiyivskij Okrplan ta Okrstatbyuro K 1927 335 s Statistichno ekonomichnij dovidnik Kiyivshini 1927 28 r Kiyivskij okrplan ta Okrstatbyuro K Vidannya Ekonomicheskogo vestnika 1928 532 s Materiyali do opisu okrug USRR Kiyivska okruga Centr stat upr USRR pered slovo M Volfa Harkiv Kiyiv Druk 1926 VIII 80 c il Naseleni miscya Kiyivshini Poperedni pidsumki perepisu 17 grudnya 1926 roku Kiyivske okrugove statistichne byuro K 1927 106 s 14 listopada 2021 u Wayback Machine Territorialnoe i administrativnoe delenie Soyuza SSR na 1 yanvarya 1926 goda Predisl N A Kokovin S M Gurvich Moskva GUKH NKVD tip MKH im F Ya Lavrova 1926 284 s ros Spisok zalyudnenih misc USRR za danimi rajvikonkomiv H Radyanske selo 1928 T 2 560 1033 41 s Ce nezavershena stattya z istoriyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi