Бруси́лівський райо́н — колишня адміністративно-територіальна одиниця Білоцерківської, Київської округ, УСРР, Київської і Житомирської областей УРСР та України з адміністративним центром у смт Брусилів.
Брусилівський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Колишній район на карті Білоцерківська округа Київська округа УСРР Київська область Житомирська область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | |||||
Область: | Білоцерківська округа Київська округа УСРР Київська область Житомирська область | ||||
Код КОАТУУ: | 1820900000 | ||||
Утворений: | 7 березня 1923 року, 4 травня 1990 року | ||||
Ліквідований: | 19 липня 2020 року | ||||
Населення: | ▼ 14943 (на 1.01.2018) | ||||
Площа: | 625 км² | ||||
Густота: | 23,9 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-4162 | ||||
Поштові індекси: | 12600—12645 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | Брусилів | ||||
Селищні ради: | 1 | ||||
Сільські ради: | 18 | ||||
Смт: | 1 | ||||
Села: | 35 | ||||
Селища: | 1 | ||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Рафальська Ніна Анатоліївна | ||||
Голова РДА: | Бакуменко Сергій Олександрович | ||||
Вебсторінка: | Брусилівської РДА Брусилівської райради | ||||
Адреса: | вул. Короленка, 2, смт Брусилів, Брусилівський р-н, Житомирська область, 12601 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Найменший за площею район Житомирської області — його територія охоплює 0,6 тис. км². В адміністративному відношенні район складається з 1 селищної об'єднаної територіальної громади та 1 сільської ради, які включають, окрім селища міського типу, 36 сіл. Населення на 1.08.2013 становило 15 330 осіб. Утворено (відновлено) район 4 травня 1990 року. У 2020 році район було ліквідовано.
Географія
Брусилівський район був розташований у південно-східній частині Житомирської області.
Територія району — горбиста рівнина (відроги Придніпровської височини), розчленована широкими долинами річок. Найбільша річка району — Здвиж, на якій знаходиться Водотиївське водосховище. Корисні копалини: торф, пісок, глина, мергель, граніт. Ґрунти переважно темно-сірі та сірі лісові.
Історія
Історично Брусилівський район був утворений в 7 березня 1923 року у складі Білоцерківської округи, 1925 року був переданий до складу Київської округи, 15 вересня 1930 року, через скасування округ, район перейшов у пряме підпорядкування до республіканського центру, 27 лютого 1932 року увійшов до складу новоствореної Київської області.
До складу Житомирської області увійшов 22 вересня 1937 року в результаті поділу Київської області. В ньому було 34 населених пункти, які підпорядковувалися 28 сільським радам. До складу району входили Вільнянська, Віленська, Здвижківська сільські ради, які нині належать до Коростишівського району, і не входили Скочищенська, Соболівська, Гнилецька, Озерська, Биківська та Западнянська сільські ради, які тоді належали Корнинському району.
У зв'язку з адміністративно-територіальною реформою 1957—1962 років, 20 березня 1959 до складу району увійшли Гнилецька, Королівська, Лучинська, Озерська, Турбівська, Скочищенська, Соболівська, Сущанська сільські ради Попільнянського району. 30 грудня 1962 року район ліквідовано, усі населені пункти та ради передані до складу Коростишівського району.
Брусилівський район відновлено 4 травня 1990 року. Таке рішення було обумовлено переселенням на територію сучасного Брусилівського району мешканців Народицького району Житомирської області, що найбільше постраждав від аварії на Чорнобильській АЕС.
Ліквідований відповідно до постанови Верховної Ради України від 17 липня 2020 року «Про утворення та ліквідацію районів».
Адміністративний устрій
Адміністративно-територіально район поділяється на селищну територіальну громаду та сільську раду, які об'єднують 37 населених пунктів та підпорядковані Брусилівській районній раді. Адміністративний центр — смт Брусилів.
Економіка
На території району розвинена харчова промисловість, виробництво будівельних матеріалів і лако-фарбної продукції та сільське господарство, яке спеціалізується на рослинництві та тваринництві. У смт Брусилів працює цех з переробки льону. Не зважаючи на те, що сільськогосподарське виробництво займає в районі провідне місце, значна увага приділяється розвиткові переробної галузі. В районі працює завод з переробки молока, який виробляє широкий асортимент продукції: молоко пастеризоване, масло, казеїн, ряжанку, кефір, сметану, вершки пастеризовані, глазуровані сирки. У районі працюють 2 цехи з виробництва ковбасних виробів та приватне підприємство з виробництва рибної продукції.
Провідну роль в наповненні місцевого бюджету відіграє торгівля. «Брусилівський базар» відомий ще з давніх-давен своїми недільними ярмарками, на які з'їжджаються виробники та торговці з Житомирщини, Київщини, Вінниччини, Хмельниччини, Черкащини та інших регіонів України. Він і понині розташований у тому ж місці, де і колишній міський ринок за часів Речі Посполитої, а саме на шляху «від Кракова до Кийова».
У районі 3 відділення банків.
Населення
За даними перепису населення СРСР 1939 року чисельність населення району становила 35 681 особу, з них українців — 32 885, росіян — 1 167, німців — 403, євреїв — 192, поляків — 842, інших — 192.
- Розподіл населення за віком та статтю (2001)
Стать | Всього | До 15 років | 15-24 | 25-44 | 45-64 | 65-85 | Понад 85 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Чоловіки | 8237 | 1797 | 869 | 2376 | 1872 | 1266 | 57 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Жінки | 9927 | 1720 | 787 | 2264 | 2259 | 2615 | 282 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Політика
25 травня 2014 року відбулися Президентські вибори України. У межах Брусилівського району була створена 31 виборча дільниця. Явка на виборах складала — 63,53 % (проголосували 7 905 із 12 442 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав Петро Порошенко — 60,28 % (4 765 виборців); Юлія Тимошенко — 16,93 % (1 338 виборців), Олег Ляшко — 10,23 % (809 виборців), Сергій Тігіпко — 2,88 % (228 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 0,76 %.
Культура і освіта, здоров'я
У районі 24 загальноосвітні школи, 6 дитячих садків, одна ДЮСШ, 12 ФП, 6 ФАП та 6 амбулаторій, лікарня, поліклініка. Крім районного будинку культури, є 17 клубів та 12 сільських Будинків культури, 26 бібліотек, історико-краєзнавчий музей, дитяча музична школа.
Пам'ятки
Персоналії
- Іларіон (Огієнко) (митрополит Іларіон) — український церковний і громадський діяч, митрополит (від 1944), мовознавець, історик церкви, педагог, дійсний член Наукового Товариства імені Тараса Шевченка (від 1922).
- Похилевич Дмитро Леонідович (1897–1974) — український радянський історик.
- Крилов Микола Митрофанович (1879–1955) — радянський математик, фізик, інженер, доктор математики, професор, заслужений діяч науки УРСР, дійсний член Академії наук УРСР, почесним членом американського математичного товариства, французького математичного товариства, а також членом кореспондентом Коімборської Академії наук в Португалії.
- Омельченко Олександр Олександрович (1938–2021) — український державний і громадський діяч, Герой України (2001 р.), Голова Київської держадміністрації з 1996 до 2006 р., мер міста Києва з 1998 до 2006 року. Заслужений будівельник України, кандидат технічних наук.
- Анатолій Карпенко — український підприємець, політик.
- Губерначук Станіслав Сергійович — філолог, письменник, журналіст, редактор, краєзнавець, громадський діяч
Див. також
Примітки
- Розпорядження Президента України від 8 вересня 2020 року № 456/2020-рп «Про призначення С.Бакуменка головою Брусилівської районної державної адміністрації Житомирської області»
- . Архів оригіналу за 25 листопада 2015. Процитовано 24 листопада 2015.
- . Офіційний портал Верховної Ради України. Архів оригіналу за 13 січня 2021. Процитовано 30 травня 2021.
- Адміністративно-територіальний устрій України [ 12 лютого 2014 у Wayback Machine.] на сайті Верховної Ради України
- Всесоюзная перепись населения 1939 года. Национальный состав населения районов, городов и крупных сел союзных республик СССР. Демоскоп Weekly (російська) . Процитовано 15 березня 2023.
- [Населення за статтю та віком…2001] (укр.). Державна служба статистики України. Архів оригіналу за 23 вересня 2020.
- ПроКом, ТОВ НВП. . www.cvk.gov.ua. Архів оригіналу за 27 лютого 2018. Процитовано 17 березня 2016.
Посилання
- Сайт Брусилівської РДА [ 21 серпня 2009 у Wayback Machine.]
- (історія містечка Брусилова та сіл Брусилівського району)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Brusi livskij rajo n kolishnya administrativno teritorialna odinicya Bilocerkivskoyi Kiyivskoyi okrug USRR Kiyivskoyi i Zhitomirskoyi oblastej URSR ta Ukrayini z administrativnim centrom u smt Brusiliv Brusilivskij rajonadministrativno teritorialna odinicyaGerb PraporKolishnij rajon na karti Bilocerkivska okruga Kiyivska okruga USRR Kiyivska oblast Zhitomirska oblastOsnovni daniKrayina SRSR URSR UkrayinaOblast Bilocerkivska okruga Kiyivska okruga USRR Kiyivska oblast Zhitomirska oblastKod KOATUU 1820900000Utvorenij 7 bereznya 1923 roku 4 travnya 1990 rokuLikvidovanij 19 lipnya 2020 rokuNaselennya 14943 na 1 01 2018 Plosha 625 km Gustota 23 9 osib km Tel kod 380 4162Poshtovi indeksi 12600 12645Naseleni punkti ta radiRajonnij centr BrusilivSelishni radi 1Silski radi 18Smt 1Sela 35Selisha 1Rajonna vladaGolova radi Rafalska Nina AnatoliyivnaGolova RDA Bakumenko Sergij OleksandrovichVebstorinka Brusilivskoyi RDA Brusilivskoyi rajradiAdresa vul Korolenka 2 smt Brusiliv Brusilivskij r n Zhitomirska oblast 12601MapaBrusilivskij rajon u Vikishovishi Najmenshij za plosheyu rajon Zhitomirskoyi oblasti jogo teritoriya ohoplyuye 0 6 tis km V administrativnomu vidnoshenni rajon skladayetsya z 1 selishnoyi ob yednanoyi teritorialnoyi gromadi ta 1 silskoyi radi yaki vklyuchayut okrim selisha miskogo tipu 36 sil Naselennya na 1 08 2013 stanovilo 15 330 osib Utvoreno vidnovleno rajon 4 travnya 1990 roku U 2020 roci rajon bulo likvidovano GeografiyaBrusilivskij rajon buv roztashovanij u pivdenno shidnij chastini Zhitomirskoyi oblasti Radomishlskij rajon Kiyivska oblast Makarivskij rajon Kiyivska oblast Makarivskij rajon Korostishivskij rajon Kiyivska oblast Makarivskij rajon Popilnyanskij rajon Kiyivska oblast Fastivskij rajon Teritoriya rajonu gorbista rivnina vidrogi Pridniprovskoyi visochini rozchlenovana shirokimi dolinami richok Najbilsha richka rajonu Zdvizh na yakij znahoditsya Vodotiyivske vodoshovishe Korisni kopalini torf pisok glina mergel granit Grunti perevazhno temno siri ta siri lisovi IstoriyaIstorichno Brusilivskij rajon buv utvorenij v 7 bereznya 1923 roku u skladi Bilocerkivskoyi okrugi 1925 roku buv peredanij do skladu Kiyivskoyi okrugi 15 veresnya 1930 roku cherez skasuvannya okrug rajon perejshov u pryame pidporyadkuvannya do respublikanskogo centru 27 lyutogo 1932 roku uvijshov do skladu novostvorenoyi Kiyivskoyi oblasti Do skladu Zhitomirskoyi oblasti uvijshov 22 veresnya 1937 roku v rezultati podilu Kiyivskoyi oblasti V nomu bulo 34 naselenih punkti yaki pidporyadkovuvalisya 28 silskim radam Do skladu rajonu vhodili Vilnyanska Vilenska Zdvizhkivska silski radi yaki nini nalezhat do Korostishivskogo rajonu i ne vhodili Skochishenska Sobolivska Gnilecka Ozerska Bikivska ta Zapadnyanska silski radi yaki todi nalezhali Korninskomu rajonu U zv yazku z administrativno teritorialnoyu reformoyu 1957 1962 rokiv 20 bereznya 1959 do skladu rajonu uvijshli Gnilecka Korolivska Luchinska Ozerska Turbivska Skochishenska Sobolivska Sushanska silski radi Popilnyanskogo rajonu 30 grudnya 1962 roku rajon likvidovano usi naseleni punkti ta radi peredani do skladu Korostishivskogo rajonu Brusilivskij rajon vidnovleno 4 travnya 1990 roku Take rishennya bulo obumovleno pereselennyam na teritoriyu suchasnogo Brusilivskogo rajonu meshkanciv Narodickogo rajonu Zhitomirskoyi oblasti sho najbilshe postrazhdav vid avariyi na Chornobilskij AES Likvidovanij vidpovidno do postanovi Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij ustrij Brusilivskogo rajonu Administrativno teritorialno rajon podilyayetsya na selishnu teritorialnu gromadu ta silsku radu yaki ob yednuyut 37 naselenih punktiv ta pidporyadkovani Brusilivskij rajonnij radi Administrativnij centr smt Brusiliv EkonomikaNa teritoriyi rajonu rozvinena harchova promislovist virobnictvo budivelnih materialiv i lako farbnoyi produkciyi ta silske gospodarstvo yake specializuyetsya na roslinnictvi ta tvarinnictvi U smt Brusiliv pracyuye ceh z pererobki lonu Ne zvazhayuchi na te sho silskogospodarske virobnictvo zajmaye v rajoni providne misce znachna uvaga pridilyayetsya rozvitkovi pererobnoyi galuzi V rajoni pracyuye zavod z pererobki moloka yakij viroblyaye shirokij asortiment produkciyi moloko pasterizovane maslo kazeyin ryazhanku kefir smetanu vershki pasterizovani glazurovani sirki U rajoni pracyuyut 2 cehi z virobnictva kovbasnih virobiv ta privatne pidpriyemstvo z virobnictva ribnoyi produkciyi Providnu rol v napovnenni miscevogo byudzhetu vidigraye torgivlya Brusilivskij bazar vidomij she z davnih daven svoyimi nedilnimi yarmarkami na yaki z yizhdzhayutsya virobniki ta torgovci z Zhitomirshini Kiyivshini Vinnichchini Hmelnichchini Cherkashini ta inshih regioniv Ukrayini Vin i ponini roztashovanij u tomu zh misci de i kolishnij miskij rinok za chasiv Rechi Pospolitoyi a same na shlyahu vid Krakova do Kijova U rajoni 3 viddilennya bankiv NaselennyaZa danimi perepisu naselennya SRSR 1939 roku chiselnist naselennya rajonu stanovila 35 681 osobu z nih ukrayinciv 32 885 rosiyan 1 167 nimciv 403 yevreyiv 192 polyakiv 842 inshih 192 Rozpodil naselennya za vikom ta stattyu 2001 Stat Vsogo Do 15 rokiv 15 24 25 44 45 64 65 85 Ponad 85Choloviki 8237 1797 869 2376 1872 1266 57Zhinki 9927 1720 787 2264 2259 2615 282Statevo vikova piramidaCholoviki Vik Zhinki57 85 282 112 80 84 391 260 75 79 760 470 70 74 859 424 65 69 605 603 60 64 905 328 55 59 478 449 50 54 442 492 45 49 434 612 40 44 516 652 35 39 565 606 30 34 609 506 25 29 574 386 20 24 366 483 15 20 421 668 10 14 635 685 5 9 657 444 0 4 428 Politika25 travnya 2014 roku vidbulisya Prezidentski vibori Ukrayini U mezhah Brusilivskogo rajonu bula stvorena 31 viborcha dilnicya Yavka na viborah skladala 63 53 progolosuvali 7 905 iz 12 442 viborciv Najbilshu kilkist golosiv otrimav Petro Poroshenko 60 28 4 765 viborciv Yuliya Timoshenko 16 93 1 338 viborciv Oleg Lyashko 10 23 809 viborciv Sergij Tigipko 2 88 228 viborciv Reshta kandidativ nabrali menshu kilkist golosiv Kilkist nedijsnih abo zipsovanih byuleteniv 0 76 Kultura i osvita zdorov yaU rajoni 24 zagalnoosvitni shkoli 6 dityachih sadkiv odna DYuSSh 12 FP 6 FAP ta 6 ambulatorij likarnya poliklinika Krim rajonnogo budinku kulturi ye 17 klubiv ta 12 silskih Budinkiv kulturi 26 bibliotek istoriko krayeznavchij muzej dityacha muzichna shkola Pam yatki Pam yatki istoriyi Brusilivskogo rajonu Pam yatki monumentalnogo mistectva Brusilivskogo rajonuPersonaliyiIlarion Ogiyenko mitropolit Ilarion ukrayinskij cerkovnij i gromadskij diyach mitropolit vid 1944 movoznavec istorik cerkvi pedagog dijsnij chlen Naukovogo Tovaristva imeni Tarasa Shevchenka vid 1922 Pohilevich Dmitro Leonidovich 1897 1974 ukrayinskij radyanskij istorik Krilov Mikola Mitrofanovich 1879 1955 radyanskij matematik fizik inzhener doktor matematiki profesor zasluzhenij diyach nauki URSR dijsnij chlen Akademiyi nauk URSR pochesnim chlenom amerikanskogo matematichnogo tovaristva francuzkogo matematichnogo tovaristva a takozh chlenom korespondentom Koimborskoyi Akademiyi nauk v Portugaliyi Omelchenko Oleksandr Oleksandrovich 1938 2021 ukrayinskij derzhavnij i gromadskij diyach Geroj Ukrayini 2001 r Golova Kiyivskoyi derzhadministraciyi z 1996 do 2006 r mer mista Kiyeva z 1998 do 2006 roku Zasluzhenij budivelnik Ukrayini kandidat tehnichnih nauk Anatolij Karpenko ukrayinskij pidpriyemec politik Gubernachuk Stanislav Sergijovich filolog pismennik zhurnalist redaktor krayeznavec gromadskij diyachDiv takozhBrusilivske zbrojne povstannya 1918 PrimitkiRozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 8 veresnya 2020 roku 456 2020 rp Pro priznachennya S Bakumenka golovoyu Brusilivskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Zhitomirskoyi oblasti Arhiv originalu za 25 listopada 2015 Procitovano 24 listopada 2015 Oficijnij portal Verhovnoyi Radi Ukrayini Arhiv originalu za 13 sichnya 2021 Procitovano 30 travnya 2021 Administrativno teritorialnij ustrij Ukrayini 12 lyutogo 2014 u Wayback Machine na sajti Verhovnoyi Radi Ukrayini Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1939 goda Nacionalnyj sostav naseleniya rajonov gorodov i krupnyh sel soyuznyh respublik SSSR Demoskop Weekly rosijska Procitovano 15 bereznya 2023 Naselennya za stattyu ta vikom 2001 ukr Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 23 veresnya 2020 ProKom TOV NVP www cvk gov ua Arhiv originalu za 27 lyutogo 2018 Procitovano 17 bereznya 2016 PosilannyaSajt Brusilivskoyi RDA 21 serpnya 2009 u Wayback Machine istoriya mistechka Brusilova ta sil Brusilivskogo rajonu