Ра́домишльський райо́н — колишня адміністративно-територіальна одиниця у Малинській, Волинській округах, УСРР, Київській і Житомирській областях УРСР та України. Адміністративний центр — місто Радомишль.
Радомишльський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Колишній район на карті Малинська округа Волинська округа УСРР Київська область Житомирська область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | |||||
Область: | Малинська округа Волинська округа УСРР Київська область Житомирська область | ||||
Код КОАТУУ: | 1825000000 | ||||
Утворений: | 7 березня 1923 року | ||||
Ліквідований: | 19 липня 2020 року | ||||
Населення: | ▼ 37093 (на 1.01.2018) | ||||
Площа: | 1297 км² | ||||
Густота: | 28.6 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-4132 | ||||
Поштові індекси: | 12200-12264 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | ![]() | ||||
Міські ради: | 1 | ||||
Селищні ради: | 2 | ||||
Сільські ради: | 28 | ||||
Міста: | 1 | ||||
Смт: | 2 | ||||
Села: | 80 | ||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Потієнко Олександр Леонідович | ||||
Голова РДА: | Пулковський Віктор Юрійович | ||||
Вебсторінка: | Радомишльська РДА Радомишльська райрада | ||||
Адреса: | Соборний майдан, 12, м. Радомишль, Радомишльський р-н, Житомирська обл., 12201 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Населення становить 38 693 особи (на 1.08.2013). Площа — 1297 км². Утворено 1923 року.
Географія
Розташування
Радомишльський район розташований у центральній частині Східноєвропейської рівнини, на півночі Правобережної України, в північно—східній частині Житомирської області.
Район межує на півночі з Малинським районом Житомирської області, на сході — з Бородянським та Макарівським районами Київської області, на півдні — з Коростишівським та Брусилівським районами Житомирської області, на заході — з Черняхівським та Хорошівським районами Житомирської області.
Клімат
Клімат помірно континентальний, зими м'які з похмурою погодою та туманами, середня температура повітря в січні — 6 градусів, але морози іноді доходять до 30 — 35 градусів. Ґрунти промерзають до 60 см. Тривалість без морозного періоду 150 — 170 днів. Весна в першій половині прохолодна, в другій — тепла. Літо помірно тепле, періоди з ясною та сухою погодою чергуються з дощовими. Температура липня становить + 19 градусів, але в окремі роки досягає +30 градусів. Осінь в першій половині суха, тепла та ясна; в другій — прохолодна з похмурою погодою. Вітри переважно західні, північно-західні; зимою — південно-східні, швидкість вітру 3-4 м/сек.. Сніговий покрив 12—30 см.
Шквальні вітри від 20 до 30 м/сек. можуть виникати на всій території району. Окремі пориви вітру досягають до 40 м/сек. Смерчі, як правило, не виникають. Можливі також: сильний дощ з опадами до 50 мм і більше протягом 12 годин, град діаметром до 20 мм, сильні снігопади, морози — температура повітря — 35 градусів та нижче.
Середньорічна кількість опадів на території району становить 612 мм, в літні місяці (червень, липень, серпень) при місячній нормі 90 мм, за добу може випасти до 40 мм. Сніговий покрив на території району невисокий (12—30 см) та несталий. Кількість днів з сніговим покровом 90—100 на рік.
Основною водною артерією на території району є річка Тетерів з численними притоками, яка перетинає район з південного заходу на північний схід. Річка має ширину від 30 до 65 метрів, глибину від 0,5 до 1,5 м, швидкість течії — 0,4 м/с.
Земельні ресурси
Площа району — 129709 га, у тому числі:
- Сільськогосподарські землі — 77178 га,
- Сільгоспугіддя — 75209 га,
- Рілля — 53052 га,
- Пасовища — 8919 га,
- Сіножать — 6613 га,
- Перелоги — 5001 га,
- Багаторічні насадження — 1624 га,
- Лісові площі 40547 га,
- Річки та ставки — 2732 га
Земельний фонд району становить 129709 гектарів (4,3 % території області). У загальній структурі 59,5 % зайнято сільськогосподарськими землями, з них сільськогосподарських угідь — 58,0 %, у тому числі ріллі — 40,9 %, перелогів — 3,8, сіножатей і пасовищ — 12 %. Ліси і лісовкриті площі займають 31,2 % території.
Із загального земельного фонду на землі сільськогосподарських підприємств припадає 42,3 %, громадян — 16,9 %, лісогосподарські підприємства — 31,2 %. Землі запасу та землі не надані у власність і постійне користування становлять 17 %. Рівень забудови земель населених пунктів об'єктами промисловості, транспорту та зв'язку невисокий і в середньому по району становить відповідно 0,2 та 0,53 %. Найбільше забудовані цими об'єктами землі міста Радомишль, смт. Біла Криниця, сіл Потіївка, Вишевичі.
У державній власності знаходиться 70839 га (54,6 %), у приватній −58869,9 га (45,4 %). Кількість власників землі та землекористувачів становить близько 21 тисячі. В розрахунку на одного мешканця району площ земельного фонду припадає 6,1 га, у тому числі сільськогосподарських угідь — 3,5 га, з них ріллі — 2,5 га.
Ґрунтовий покрив району сформований під довгостроковим впливом сукупності природних й антропогенних чинників. Домінують малопродуктивні дерново-підзолисті ґрунти, що займають 80 % сільськогосподарських угідь району. Вони характеризуються незначним вмістом органічних речовин і мають кислу реакцію ґрунтового розчину. Для підвищення їх родючості необхідне регулярне внесення органічних та мінеральних добрив. До того ж дерново-підзолисті типи ґрунтів, внаслідок вмісту сполук заліза й алюмінію, мають переважно кислу реакцію, що для поліпшення умов розвитку сільськогосподарських культур, потребує їх вапнування.
Водні ресурси
Площі під водою становлять 6102 га (4,7 % усієї території району), в тому числі під річками та струмками — 585 га; каналами, колекторами та канавами — 587 га; водосховищами, ставками та іншими штучними водоймами — 1559 га; болотами — 3371 га; гідротехнічними та іншими водогосподарськими спорудами — 14 га.
У структурі гідрографічної сітки району великих річок немає, середніх — 1, р. Тетерів — загальною довжиною по території району 92 км. Крім того в районі є 14 малих річок, довжина яких становить 124 кілометри.
На території району знаходиться 82 ставки загальною площею 1559 га. З них на території Кримоцької сільської та Білокриницької селищної рад знаходиться в користуванні ВАТ «Радомишльський рибцех» 770 га.
Громадянам надані в користування на умовах оренди ставки для риборозведення на території таких сільських рад: Чайківська — 12,3 га, Верлоцька — 9,3 га (Бохану В. О.), Великорацька — 25 га (Дзьомка В. К., Зубленко Г. І.), Межиріцька — 7,8 га (Близнюк В. І.), Лутівська — 3,6 га (Литвиненко В. В., Слюсарчук В. М.), Забілоцька — 30 га (Мирутенко В. М.), Ленінська — 8,8 га (Пилипчик М. В.), Облітківська — 28 га (Дорошук І. П.), Пилиповицька — 42 га (Музика О. П.), Радомишльська міська рада 75 га (СТОВ «Нива»). Готуються документи на передачу в оренду ставків по Мірчанській, Чайківській, Великорацькій, Котівській сільських радах. Орендна плата за користування водоймами сплачується своєчасно і в повному об'ємі.
Лісові ресурси
Загальна площа земель лісового фонду району становить близько 40554 га, у тому числі вкритих лісом — 39388 га. Лісистість території району — 31,2 %, що дещо менше науково обґрунтованої (38 %).
Основними лісокористувачами в районі є Радомишльське державне лісомисливське господарство, об'єднання «Житомирліс», у господарському віданні якого перебуває 27000 га, або 68 % усіх лісових площ району, та ДП «Радомишльагроліс», Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства «Житомироблагроліс», яке в наш час[] оформляє документи на право користування землею на площі приблизно 11000 га що становить 27,2 %, ліси Міністерство оборони 1630 га (4 %), Малинське ДЛМГ — 210 га, Коростишівське ДЛМГ — 117 га (разом 0,8 %).
У породному складі лісового фонду району переважають хвойні породи.
Мінерально-сировинні ресурси
У районі є розвідані родовища: мармуру («Негребівське») Раковицька с.р. — 8,8 га, лабрадоритів: «Мирне-1» — 4 га, «Неражське» — 6 га (Потіївська с.р.), «Мирне-2» — 6 га, «Гуто-Потіївське» — 46 га (Гуто-потіївська с.р.), «Бистріївське» родовище бутового каменю 3 га (Кичкирівська с.р.). Також є розвідані родовища глин та суглинків для виробництва цегли на території Потіївської, Мірчанської, Вепринської, Великорацької, Кичкирівської сільських рад, які частково використовувалися для виготовлення цегли сільськогосподарськими підприємствами (Велика Рача, Кичкирі, Веприн, Потіївка).
Історія
Район утворений 7 березня 1923 року в складі Малинської округи Київської губернії з 29 сільських рад Вишевицької та Кичкирівської волостей Радомисльського повіту.
13 березня 1925 року, в зв'язку з ліквідацією Малинської округи, район було передано до складу Житомирської округи.
2 вересня 1930 року було скасовано поділ УРСР на округи, через що, від 15 вересня 1930 року, Радомишльський район, як і решта окремих адміністративних одиниць, перейшов у безпосереднє підпорядкування до республіканського центру.
9 лютого 1932 року район увійшов до складу новоствореної Київської області.
Внаслідок Голодомору 1932—1933 за даними різних джерел, у районі загинуло 895 чол., імена яких на сьогодні встановлено.
22 вересня 1937 року було утворено Житомирську область з Радомишльським районом у складі.
В 1941-43 роках територія району входила до складу гебітскомісаріату Радомишль Генеральної округи Житомир.
30 грудня 1962 року до район було ліквідовано, територію включено до складу Малинського району, крім Торчинської сільської ради, котру було передано до складу Черняхівського району.
Район відновлений 4 січня 1965 року указом Президії Верховної ради УРСР.
Ліквідований відповідно до постанови Верховної Ради України від 17 липня 2020 року «Про утворення та ліквідацію районів».
Адміністративний устрій
Адміністративно-територіально район поділяється на міську, селищну та 2 сільські територіальні громади і 4 сільські ради, які об'єднують 83 населені пункти та підпорядковані Радомишльській районній раді. Адміністративний центр — місто Радомишль.
Населення
За даними перепису населення СРСР 1939 року чисельність населення району становила 60 093 особи, з них українців — 49 765, росіян — 2 242, німців — 1 243, євреїв — 2 526, поляків — 3 675, інших — 642.
На 1 січня чисельність наявного населення району за оцінкою становить 39883 чол. З початку року чисельність населення зменшилася на 598 осіб. Природний рух населення: народжені — 333 чол., померли — 917 чол., природне зменшення — 584 чол. Народжуваність на 1000 жителів — 9,1 особи, смертність — 24,9 особи, природне скорочення — 15,9 особи, густота населення становить 32 особи на 1 км²[].
Транспорт
Основу мережі автомобільних доріг району складають дороги загального користування протяжністю 393,1 км, із них 98,5 % з твердим покриттям, які поділяються на територіальні (80,8 км), районні (225,5 км), сільські (86,8 км). Районом проходить автошлях E40М06.
На шляхах району налічується 23 мости протяжністю 86,7 погонних метрів. Всі населені пункти мають під'їзді дороги з твердим покриттям. Структура покриття є такою:
- цементно-бетонне покриття — 29,1 км;
- асфальтно-бетонне покриття — 79,6 км;
- чорно-щебеневе покриття — 91,7 км;
- біле шосе — 129,9 км;
- бруківка — 57 км;
- ґрунтове — 5,8 км.
Здійснюють перевезення вантажів та пасажирів ВАТ «Радомишльське АТП 11848».
За 2004 рік вантажообіг становив 698,9 тис. .
Потужність автомобільного транспорту по перевезенню автомобілями вантажу становить близько 2000 тис. т×км. За минулий рік послугами пасажирського транспорту скористались 830 тис.чоловік. Охоплення населених пунктів району автотранспортним сполученням становить 97,6 %, що вище як в цілому по області.
Основним перевізником пасажирів в районі є ВАТ «Радомишльське АТП 11848», яке має в своєму розпорядженні 5 автобусів ПАЗ—32054, 15 мікроавтобусів ГАЗ—РУТА, 34 мікроавтобуси Mersedes—Sprinter, 25 мікроавтобуси Volkswagen—LT 35, а також 40 автобусів — Еталон. Середня експлуатація транспорту 2 роки.
Територію району проходить відрізок залізниці протяжністю 5 км, відстань від ст. Ірша до районного центру становить 33 км, до обласного центру — 155 км, до столиці України — 91 км.
Політика
25 травня 2014 року відбулися Президентські вибори України. У межах Радомишльського району було створено 57 виборчих дільниць. Явка на виборах складала — 65,37 % (проголосували 18 387 із 28 129 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав Петро Порошенко — 63,03 % (11 590 виборців); Юлія Тимошенко — 14,84 % (2 729 виборців), Олег Ляшко — 8,25 % (1 517 виборців), Анатолій Гриценко — 3,98 % (732 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 1,09 %.
Пам'ятки
Персоналії
- Василевський Віктор Гнатович (1921 — †2001) — військовий топограф, лауреат Сталінської премії.
- Матвієнко Єлизавета Матвіївна (1895 — †1973) — український геолог, лауреат Ленінської премії.
- Матвієнко Оникій Матвійович (1899 — †1938) — український мовознавець.
- Мордалевич Юліан Арсентійович (1896 — †невід.) — підполковник Армії УНР.
- Овсієнко Василь Васильович (1949) — український український громадський діяч, розповсюджувач самвидаву, член Української Гельсінської Групи, політв'язень, публіцист, історик дисидентського руху.
- Самойленко Анатолій Михайлович (1938) — український математик. Від 1978 член-кореспондент, тепер академік НАН України.
- Томашевський Василь Григорович (1914 — †2002) — український архітектор, художник, скульптор, почесний професор Української академії мистецтв.
Примітки
- Розпорядження Президента України від 23 грудня 2019 року № 580/2019-рп «Про призначення В.Пулковського головою Радомишльської районної державної адміністрації Житомирської області»
- Національна книга пам’яті жертв голодомору 1932–1933 років в Україні. Житомирська область. — Житомир: «Полісся», 2008. — с.663. Процитовано 16 січня 2023.
- (PDF). http://www.archive.zt.gov.ua/. с. 29, 522, 533, 540, 617. Архів оригіналу (PDF) за 12 липня 2017. Процитовано 14 жовтня 2020.
- . Офіційний портал Верховної Ради України. Архів оригіналу за 13 січня 2021. Процитовано 2 травня 2021.
- Адміністративно-територіальний устрій Радомишльського району [ 29 жовтня 2015 у Wayback Machine.] на сайті Верховної Ради України
- Всесоюзная перепись населения 1939 года. Национальный состав населения районов, городов и крупных сел союзных республик СССР. Демоскоп Weekly (російська) . Процитовано 17 березня 2023.
- ПроКом, ТОВ НВП. . www.cvk.gov.ua. Архів оригіналу за 27 лютого 2018. Процитовано 17 березня 2016.
Хорошівський район | Малинський район | Київська область (Бородянський район) |
Черняхівський район | ![]() | Київська область (Макарівський район) |
Коростишівський район | Коростишівський район | Брусилівський район |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ra domishlskij rajo n kolishnya administrativno teritorialna odinicya u Malinskij Volinskij okrugah USRR Kiyivskij i Zhitomirskij oblastyah URSR ta Ukrayini Administrativnij centr misto Radomishl Radomishlskij rajonadministrativno teritorialna odinicyaGerb PraporKolishnij rajon na karti Malinska okruga Volinska okruga USRR Kiyivska oblast Zhitomirska oblastOsnovni daniKrayina SRSR URSR UkrayinaOblast Malinska okruga Volinska okruga USRR Kiyivska oblast Zhitomirska oblastKod KOATUU 1825000000Utvorenij 7 bereznya 1923 rokuLikvidovanij 19 lipnya 2020 rokuNaselennya 37093 na 1 01 2018 Plosha 1297 km Gustota 28 6 osib km Tel kod 380 4132Poshtovi indeksi 12200 12264Naseleni punkti ta radiRajonnij centr RadomishlMiski radi 1Selishni radi 2Silski radi 28Mista 1Smt 2Sela 80Rajonna vladaGolova radi Potiyenko Oleksandr LeonidovichGolova RDA Pulkovskij Viktor YurijovichVebstorinka Radomishlska RDA Radomishlska rajradaAdresa Sobornij majdan 12 m Radomishl Radomishlskij r n Zhitomirska obl 12201MapaRadomishlskij rajon u Vikishovishi Naselennya stanovit 38 693 osobi na 1 08 2013 Plosha 1297 km Utvoreno 1923 roku GeografiyaRoztashuvannya Radomishlskij rajon roztashovanij u centralnij chastini Shidnoyevropejskoyi rivnini na pivnochi Pravoberezhnoyi Ukrayini v pivnichno shidnij chastini Zhitomirskoyi oblasti Rajon mezhuye na pivnochi z Malinskim rajonom Zhitomirskoyi oblasti na shodi z Borodyanskim ta Makarivskim rajonami Kiyivskoyi oblasti na pivdni z Korostishivskim ta Brusilivskim rajonami Zhitomirskoyi oblasti na zahodi z Chernyahivskim ta Horoshivskim rajonami Zhitomirskoyi oblasti Klimat Klimat pomirno kontinentalnij zimi m yaki z pohmuroyu pogodoyu ta tumanami serednya temperatura povitrya v sichni 6 gradusiv ale morozi inodi dohodyat do 30 35 gradusiv Grunti promerzayut do 60 sm Trivalist bez moroznogo periodu 150 170 dniv Vesna v pershij polovini proholodna v drugij tepla Lito pomirno teple periodi z yasnoyu ta suhoyu pogodoyu cherguyutsya z doshovimi Temperatura lipnya stanovit 19 gradusiv ale v okremi roki dosyagaye 30 gradusiv Osin v pershij polovini suha tepla ta yasna v drugij proholodna z pohmuroyu pogodoyu Vitri perevazhno zahidni pivnichno zahidni zimoyu pivdenno shidni shvidkist vitru 3 4 m sek Snigovij pokriv 12 30 sm Shkvalni vitri vid 20 do 30 m sek mozhut vinikati na vsij teritoriyi rajonu Okremi porivi vitru dosyagayut do 40 m sek Smerchi yak pravilo ne vinikayut Mozhlivi takozh silnij dosh z opadami do 50 mm i bilshe protyagom 12 godin grad diametrom do 20 mm silni snigopadi morozi temperatura povitrya 35 gradusiv ta nizhche Serednorichna kilkist opadiv na teritoriyi rajonu stanovit 612 mm v litni misyaci cherven lipen serpen pri misyachnij normi 90 mm za dobu mozhe vipasti do 40 mm Snigovij pokriv na teritoriyi rajonu nevisokij 12 30 sm ta nestalij Kilkist dniv z snigovim pokrovom 90 100 na rik Osnovnoyu vodnoyu arteriyeyu na teritoriyi rajonu ye richka Teteriv z chislennimi pritokami yaka peretinaye rajon z pivdennogo zahodu na pivnichnij shid Richka maye shirinu vid 30 do 65 metriv glibinu vid 0 5 do 1 5 m shvidkist techiyi 0 4 m s Zemelni resursi Plosha rajonu 129709 ga u tomu chisli Silskogospodarski zemli 77178 ga Silgospugiddya 75209 ga Rillya 53052 ga Pasovisha 8919 ga Sinozhat 6613 ga Perelogi 5001 ga Bagatorichni nasadzhennya 1624 ga Lisovi ploshi 40547 ga Richki ta stavki 2732 ga Zemelnij fond rajonu stanovit 129709 gektariv 4 3 teritoriyi oblasti U zagalnij strukturi 59 5 zajnyato silskogospodarskimi zemlyami z nih silskogospodarskih ugid 58 0 u tomu chisli rilli 40 9 perelogiv 3 8 sinozhatej i pasovish 12 Lisi i lisovkriti ploshi zajmayut 31 2 teritoriyi Iz zagalnogo zemelnogo fondu na zemli silskogospodarskih pidpriyemstv pripadaye 42 3 gromadyan 16 9 lisogospodarski pidpriyemstva 31 2 Zemli zapasu ta zemli ne nadani u vlasnist i postijne koristuvannya stanovlyat 17 Riven zabudovi zemel naselenih punktiv ob yektami promislovosti transportu ta zv yazku nevisokij i v serednomu po rajonu stanovit vidpovidno 0 2 ta 0 53 Najbilshe zabudovani cimi ob yektami zemli mista Radomishl smt Bila Krinicya sil Potiyivka Vishevichi U derzhavnij vlasnosti znahoditsya 70839 ga 54 6 u privatnij 58869 9 ga 45 4 Kilkist vlasnikiv zemli ta zemlekoristuvachiv stanovit blizko 21 tisyachi V rozrahunku na odnogo meshkancya rajonu plosh zemelnogo fondu pripadaye 6 1 ga u tomu chisli silskogospodarskih ugid 3 5 ga z nih rilli 2 5 ga Gruntovij pokriv rajonu sformovanij pid dovgostrokovim vplivom sukupnosti prirodnih j antropogennih chinnikiv Dominuyut maloproduktivni dernovo pidzolisti grunti sho zajmayut 80 silskogospodarskih ugid rajonu Voni harakterizuyutsya neznachnim vmistom organichnih rechovin i mayut kislu reakciyu gruntovogo rozchinu Dlya pidvishennya yih rodyuchosti neobhidne regulyarne vnesennya organichnih ta mineralnih dobriv Do togo zh dernovo pidzolisti tipi gruntiv vnaslidok vmistu spoluk zaliza j alyuminiyu mayut perevazhno kislu reakciyu sho dlya polipshennya umov rozvitku silskogospodarskih kultur potrebuye yih vapnuvannya Vodni resursi Ploshi pid vodoyu stanovlyat 6102 ga 4 7 usiyeyi teritoriyi rajonu v tomu chisli pid richkami ta strumkami 585 ga kanalami kolektorami ta kanavami 587 ga vodoshovishami stavkami ta inshimi shtuchnimi vodojmami 1559 ga bolotami 3371 ga gidrotehnichnimi ta inshimi vodogospodarskimi sporudami 14 ga U strukturi gidrografichnoyi sitki rajonu velikih richok nemaye serednih 1 r Teteriv zagalnoyu dovzhinoyu po teritoriyi rajonu 92 km Krim togo v rajoni ye 14 malih richok dovzhina yakih stanovit 124 kilometri Na teritoriyi rajonu znahoditsya 82 stavki zagalnoyu plosheyu 1559 ga Z nih na teritoriyi Krimockoyi silskoyi ta Bilokrinickoyi selishnoyi rad znahoditsya v koristuvanni VAT Radomishlskij ribceh 770 ga Gromadyanam nadani v koristuvannya na umovah orendi stavki dlya riborozvedennya na teritoriyi takih silskih rad Chajkivska 12 3 ga Verlocka 9 3 ga Bohanu V O Velikoracka 25 ga Dzomka V K Zublenko G I Mezhiricka 7 8 ga Bliznyuk V I Lutivska 3 6 ga Litvinenko V V Slyusarchuk V M Zabilocka 30 ga Mirutenko V M Leninska 8 8 ga Pilipchik M V Oblitkivska 28 ga Doroshuk I P Pilipovicka 42 ga Muzika O P Radomishlska miska rada 75 ga STOV Niva Gotuyutsya dokumenti na peredachu v orendu stavkiv po Mirchanskij Chajkivskij Velikorackij Kotivskij silskih radah Orendna plata za koristuvannya vodojmami splachuyetsya svoyechasno i v povnomu ob yemi Lisovi resursi Zagalna plosha zemel lisovogo fondu rajonu stanovit blizko 40554 ga u tomu chisli vkritih lisom 39388 ga Lisistist teritoriyi rajonu 31 2 sho desho menshe naukovo obgruntovanoyi 38 Osnovnimi lisokoristuvachami v rajoni ye Radomishlske derzhavne lisomislivske gospodarstvo ob yednannya Zhitomirlis u gospodarskomu vidanni yakogo perebuvaye 27000 ga abo 68 usih lisovih plosh rajonu ta DP Radomishlagrolis Zhitomirskogo oblasnogo komunalnogo agrolisogospodarskogo pidpriyemstva Zhitomiroblagrolis yake v nash chas koli oformlyaye dokumenti na pravo koristuvannya zemleyu na ploshi priblizno 11000 ga sho stanovit 27 2 lisi Ministerstvo oboroni 1630 ga 4 Malinske DLMG 210 ga Korostishivske DLMG 117 ga razom 0 8 U porodnomu skladi lisovogo fondu rajonu perevazhayut hvojni porodi Mineralno sirovinni resursi U rajoni ye rozvidani rodovisha marmuru Negrebivske Rakovicka s r 8 8 ga labradoritiv Mirne 1 4 ga Nerazhske 6 ga Potiyivska s r Mirne 2 6 ga Guto Potiyivske 46 ga Guto potiyivska s r Bistriyivske rodovishe butovogo kamenyu 3 ga Kichkirivska s r Takozh ye rozvidani rodovisha glin ta suglinkiv dlya virobnictva cegli na teritoriyi Potiyivskoyi Mirchanskoyi Veprinskoyi Velikorackoyi Kichkirivskoyi silskih rad yaki chastkovo vikoristovuvalisya dlya vigotovlennya cegli silskogospodarskimi pidpriyemstvami Velika Racha Kichkiri Veprin Potiyivka IstoriyaRajon utvorenij 7 bereznya 1923 roku v skladi Malinskoyi okrugi Kiyivskoyi guberniyi z 29 silskih rad Vishevickoyi ta Kichkirivskoyi volostej Radomislskogo povitu 13 bereznya 1925 roku v zv yazku z likvidaciyeyu Malinskoyi okrugi rajon bulo peredano do skladu Zhitomirskoyi okrugi 2 veresnya 1930 roku bulo skasovano podil URSR na okrugi cherez sho vid 15 veresnya 1930 roku Radomishlskij rajon yak i reshta okremih administrativnih odinic perejshov u bezposerednye pidporyadkuvannya do respublikanskogo centru 9 lyutogo 1932 roku rajon uvijshov do skladu novostvorenoyi Kiyivskoyi oblasti Vnaslidok Golodomoru 1932 1933 za danimi riznih dzherel u rajoni zaginulo 895 chol imena yakih na sogodni vstanovleno 22 veresnya 1937 roku bulo utvoreno Zhitomirsku oblast z Radomishlskim rajonom u skladi V 1941 43 rokah teritoriya rajonu vhodila do skladu gebitskomisariatu Radomishl Generalnoyi okrugi Zhitomir 30 grudnya 1962 roku do rajon bulo likvidovano teritoriyu vklyucheno do skladu Malinskogo rajonu krim Torchinskoyi silskoyi radi kotru bulo peredano do skladu Chernyahivskogo rajonu Rajon vidnovlenij 4 sichnya 1965 roku ukazom Prezidiyi Verhovnoyi radi URSR Likvidovanij vidpovidno do postanovi Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij ustrij Radomishlskogo rajonu Administrativno teritorialno rajon podilyayetsya na misku selishnu ta 2 silski teritorialni gromadi i 4 silski radi yaki ob yednuyut 83 naseleni punkti ta pidporyadkovani Radomishlskij rajonnij radi Administrativnij centr misto Radomishl NaselennyaZa danimi perepisu naselennya SRSR 1939 roku chiselnist naselennya rajonu stanovila 60 093 osobi z nih ukrayinciv 49 765 rosiyan 2 242 nimciv 1 243 yevreyiv 2 526 polyakiv 3 675 inshih 642 Na 1 sichnya chiselnist nayavnogo naselennya rajonu za ocinkoyu stanovit 39883 chol Z pochatku roku chiselnist naselennya zmenshilasya na 598 osib Prirodnij ruh naselennya narodzheni 333 chol pomerli 917 chol prirodne zmenshennya 584 chol Narodzhuvanist na 1000 zhiteliv 9 1 osobi smertnist 24 9 osobi prirodne skorochennya 15 9 osobi gustota naselennya stanovit 32 osobi na 1 km dzherelo TransportOsnovu merezhi avtomobilnih dorig rajonu skladayut dorogi zagalnogo koristuvannya protyazhnistyu 393 1 km iz nih 98 5 z tverdim pokrittyam yaki podilyayutsya na teritorialni 80 8 km rajonni 225 5 km silski 86 8 km Rajonom prohodit avtoshlyah E40M06 Na shlyahah rajonu nalichuyetsya 23 mosti protyazhnistyu 86 7 pogonnih metriv Vsi naseleni punkti mayut pid yizdi dorogi z tverdim pokrittyam Struktura pokrittya ye takoyu cementno betonne pokrittya 29 1 km asfaltno betonne pokrittya 79 6 km chorno shebeneve pokrittya 91 7 km bile shose 129 9 km brukivka 57 km gruntove 5 8 km Zdijsnyuyut perevezennya vantazhiv ta pasazhiriv VAT Radomishlske ATP 11848 Za 2004 rik vantazhoobig stanoviv 698 9 tis Potuzhnist avtomobilnogo transportu po perevezennyu avtomobilyami vantazhu stanovit blizko 2000 tis t km Za minulij rik poslugami pasazhirskogo transportu skoristalis 830 tis cholovik Ohoplennya naselenih punktiv rajonu avtotransportnim spoluchennyam stanovit 97 6 sho vishe yak v cilomu po oblasti Osnovnim pereviznikom pasazhiriv v rajoni ye VAT Radomishlske ATP 11848 yake maye v svoyemu rozporyadzhenni 5 avtobusiv PAZ 32054 15 mikroavtobusiv GAZ RUTA 34 mikroavtobusi Mersedes Sprinter 25 mikroavtobusi Volkswagen LT 35 a takozh 40 avtobusiv Etalon Serednya ekspluataciya transportu 2 roki Teritoriyu rajonu prohodit vidrizok zaliznici protyazhnistyu 5 km vidstan vid st Irsha do rajonnogo centru stanovit 33 km do oblasnogo centru 155 km do stolici Ukrayini 91 km Politika25 travnya 2014 roku vidbulisya Prezidentski vibori Ukrayini U mezhah Radomishlskogo rajonu bulo stvoreno 57 viborchih dilnic Yavka na viborah skladala 65 37 progolosuvali 18 387 iz 28 129 viborciv Najbilshu kilkist golosiv otrimav Petro Poroshenko 63 03 11 590 viborciv Yuliya Timoshenko 14 84 2 729 viborciv Oleg Lyashko 8 25 1 517 viborciv Anatolij Gricenko 3 98 732 viborciv Reshta kandidativ nabrali menshu kilkist golosiv Kilkist nedijsnih abo zipsovanih byuleteniv 1 09 Pam yatkiPam yatki istoriyi Radomishlskogo rajonu Pam yatki monumentalnogo mistectva Radomishlskogo rajonuPersonaliyiVasilevskij Viktor Gnatovich 1921 2001 vijskovij topograf laureat Stalinskoyi premiyi Matviyenko Yelizaveta Matviyivna 1895 1973 ukrayinskij geolog laureat Leninskoyi premiyi Matviyenko Onikij Matvijovich 1899 1938 ukrayinskij movoznavec Mordalevich Yulian Arsentijovich 1896 nevid pidpolkovnik Armiyi UNR Ovsiyenko Vasil Vasilovich 1949 ukrayinskij ukrayinskij gromadskij diyach rozpovsyudzhuvach samvidavu chlen Ukrayinskoyi Gelsinskoyi Grupi politv yazen publicist istorik disidentskogo ruhu Samojlenko Anatolij Mihajlovich 1938 ukrayinskij matematik Vid 1978 chlen korespondent teper akademik NAN Ukrayini Tomashevskij Vasil Grigorovich 1914 2002 ukrayinskij arhitektor hudozhnik skulptor pochesnij profesor Ukrayinskoyi akademiyi mistectv PrimitkiRozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 23 grudnya 2019 roku 580 2019 rp Pro priznachennya V Pulkovskogo golovoyu Radomishlskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Zhitomirskoyi oblasti Nacionalna kniga pam yati zhertv golodomoru 1932 1933 rokiv v Ukrayini Zhitomirska oblast Zhitomir Polissya 2008 s 663 Procitovano 16 sichnya 2023 PDF http www archive zt gov ua s 29 522 533 540 617 Arhiv originalu PDF za 12 lipnya 2017 Procitovano 14 zhovtnya 2020 Oficijnij portal Verhovnoyi Radi Ukrayini Arhiv originalu za 13 sichnya 2021 Procitovano 2 travnya 2021 Administrativno teritorialnij ustrij Radomishlskogo rajonu 29 zhovtnya 2015 u Wayback Machine na sajti Verhovnoyi Radi Ukrayini Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1939 goda Nacionalnyj sostav naseleniya rajonov gorodov i krupnyh sel soyuznyh respublik SSSR Demoskop Weekly rosijska Procitovano 17 bereznya 2023 ProKom TOV NVP www cvk gov ua Arhiv originalu za 27 lyutogo 2018 Procitovano 17 bereznya 2016 Horoshivskij rajon Malinskij rajon Kiyivska oblast Borodyanskij rajon Chernyahivskij rajon Kiyivska oblast Makarivskij rajon Korostishivskij rajon Korostishivskij rajon Brusilivskij rajon