Василькі́вський райо́н — колишній район України у центрі Київської області. Населення — 57900 осіб (на 1 жовтня 2013), площа — 1184,4 тис. га., з них 16,8 тис. га — займають ліси.
Васильківський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Район на карті Київська область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | |||||
Область: | Київська область | ||||
Код КОАТУУ: | 3221400000 | ||||
Утворений: | 7 березня 1923 р. | ||||
Населення: | ▬ 57 757 (на 1.1.2019) | ||||
Площа: | 1184.4 км² | ||||
Густота: | 48.9 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-4571 | ||||
Поштові індекси: | 08620—08681 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | м. Васильків | ||||
Селищні ради: | 4 | ||||
Сільські ради: | 39 | ||||
Смт: | 4 | ||||
Села: | 65 | ||||
Селища: | 1 | ||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Баласинович Наталія Олександрівна | ||||
Голова РДА: | Петрук Євген Вікторович | ||||
Вебсторінка: | Васильківська РДА Васильківська райрада | ||||
Адреса: | 08600, Київська обл., м. Васильків, вул. Покровська, 4 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
17 липня 2020 року Василькі́вський район ліквідований на підставі Постанови ВР України «Про утворення та ліквідацію районів».
Географія
Макарівський район | Києво-Святошинський район | |
Фастівський район | Обухівський район | |
Білоцерківський район |
Територією району протікає 8 річок. Найбільші з них — Стугна, Бобриця, Протока.
Історія
Частина інформації в цій статті застаріла. (січень 2014) |
За архівними даними Васильківський повіт згадується ще в 1782 році при створенні Київської губернії. Археологічні знахідки свідчать, що вже в IV—III тис. до н. е. на території району були поселення представників трипільської культури. Також відомі численні пам'ятки епохи бронзи (II тис.до н. е.) поблизу населених пунктів Застугна, Погреби, Глеваха, Іванковичі, Лосятин, Мар'янівка. На берегах Стугни залишились скіфські пам'ятки. На території Васильківщини скіфи залишили рештки поселень та загадкові кургани — могили: «Чортиха», «Переп'ятиха», «Три брати» (с. Погреби, с. Мар'янівка, смт. Глеваха).
Поселення (городища) наступних культур часто успадковували місця розташування попередніх. На території району в долині р. Стугни знайдені поселення ранньослов'янських зарубинецької (II ст. н. е.) та черняхівської (IV ст. н. е.) культур. Вони знайдені поблизу Гребінок, Великої Вільшанки. У літописах XI століття згадуються загадкові Змієві вали. Ці вали (насипи висотою 6-8 м і шириною 14-16 м) простяглися через всю Україну на межі лісу і лісостепу як захисні споруди.
Козацькі поселення цього часу на Васильківщині були в с. Рославичі та с. Лосятин. Підтвердженням цьому є городище «Замковище» на р. Рут, нині р. Протока, в с. Лосятині. З покоління передається легенда про те, що саме тут існувало козацьке укріплення. Крім того, в с. Рославичі був мідний церковний дзвін, подарований рославицьким козакам гетьманом М.Потоцьким.
У липні 1921 року Васильків віднесено до категорії селищ міського типу, в 1923 році він став райцентром.
Після закінчення громадянської війни трудівники Васильківщини активно включилися у відбудову народного господарства. Населення краю займалось переважно хліборобством, торгівлею, ремісництвом, значна частина працювала на державному шкір заводі м. Василькова. Широкого розвитку в районі набуває кооперативний рух, розвиваються освіта та культура. Історія цього періоду Васильківщини наповнена і трагічними сторінками: сталінськими репресіями, голодомором 1932—1933 років.
У роки німецько-радянської війни 1941—1945 років значна кількість жителів району брала участь у бойових діях. У листопаді — грудні 1943 року Васильківський район визволено від німецьких військ.
Нині Васильківський район за своїми соціально-економічними показниками, промисловим потенціалом та сільськогосподарським комплексом є одним із найрозвинутіших регіонів області.[]
Адміністративний устрій
Адміністративно-територіально район поділяється на 4 селищні ради та 39 сільських рад, які об'єднують 70 населених пунктів і підпорядковані . Адміністративний центр — місто Васильків, яке є містом обласного значення та не входить до складу району.
1992 року з обліку було знято села Петрівське та Черняхівка.
Економіка
У районі працює 10 промислових підприємств. Основна виробнича діяльність району — сільськогосподарське виробництво.
Транспорт
Загальна довжина доріг району — близько 1650 км, серед них з твердим покриттям — 1100 км.
Населення
Розподіл населення за віком та статтю (2001):
Стать | Всього | До 15 років | 15-24 | 25-44 | 45-64 | 65-85 | Понад 85 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Чоловіки | 32 251 | 5503 | 4937 | 9551 | 8569 | 3561 | 130 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Жінки | 38 209 | 5391 | 4496 | 9320 | 10 434 | 7753 | 815 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Екскурсійні об'єкти
- Бюст Івана Семеновича Козловського (с. Мар'янівка)
- Залишки скіфських курганів (с. Крушинка с. Мархалівка)
- Змієві вали (с. Велика Бугаївка)
- Залишки скіфських курганів (с. Іванковичі)
- Залишки Змієвих валів
- Квітковий годинник «Годинник вічності» (с. Ковалівка)
- Курган «Переп'ятиха» (с. Мар'янівка та навколо села)
- Музей-садиба меморіальний І. С. Козловського(с. Мар'янівка)
- «Омелькова гора» Пам'ятка природи ботанічна (c. Велика Солтанівка)
- Пам'ятник Петру Могилі (с. Ковалівка)
- Погруддя Героя Соціалістичної Праці — Диптан Ольги Климівни (с. Кодаки)
- Погруддя Виштак Степаниди Демидівни (с. Лосятин)
- Свято-Покровська церква (смт. Гребінки) 1999 р.
- Стугнянсько-Ірпінська ділянка оборонної лінії (між селами Хлепча і Плесецьким)
- Церква Онуфріївська 1705 р. (с. Липовий Скиток)
- Церква Покрови Богородиці 2004 р.(с. Мар'янівка)
- Церква Пресвятої Трійці (с. Вінницькі Стави)
- Церква Різдва Пресвятої Богородиці (с. Ковалівка)
- Миколаївська церква (дер.) (с. Мала Солтанівка)
- Церква Різдва Богородиці (дер.) (с. Тростинка)
- Михайлівська церква (с. Кожухівка)
- «Васильківські Карпати», заказник ландшафтний (Великобугаївська, Гвоздівська, Крушинська, Рославичівська сільські ради)
- Невідомщина, заказник ландшафтний (Великосалтанівська сільська рада)
- «Ковалівський яр», заказник ландшафтний (Крушинська сільська рада)
- «Дзвінківський», заказник лісовий (Дзвінківська сільська рада)
Політика
25 травня 2014 року відбулися Президентські вибори України. У межах Васильківського району були створені 64 виборчі дільниці. Явка на виборах складала — 70,90 % (проголосували 39 491 із 55 699 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав Петро Порошенко — 67,91 % (26 820 виборців); Юлія Тимошенко — 11,86 % (4 685 виборців), Олег Ляшко — 8,33 % (3 290 виборців), Анатолій Гриценко — 4,36 % (1 723 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 0,72 %.
Примітки
- Розпорядження Президента України від 14 вересня 2020 року № 463/2020-рп «Про призначення Є.Петрука головою Васильківської районної державної адміністрації Київської області»
- . Офіційний вебпортал парламенту України (укр.). Архів оригіналу за 21 липня 2020. Процитовано 28 травня 2021.
- Адміністративно-територіальний устрій Васильківського району [ 19 червня 2014 у Wayback Machine.] на сайті Верховної Ради України
- [Населення за статтю та віком...2001]. Архів оригіналу за 24 березня 2022.
- ПроКом, ТОВ НВП. . www.cvk.gov.ua. Архів оригіналу за 27 лютого 2018. Процитовано 18 березня 2016.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Васильківський район (Київська область) |
- Сайт Васильківської райдержадміністрації [ 13 грудня 2012 у Wayback Machine.]
- Інформаційний портал міста Василькова [ 15 березня 2022 у Wayback Machine.](рос.)
- Інформаційний портал міста Василькова та Васильківського району(рос.)
- (рос.)
- (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Vasilkivskij rajon Vasilki vskij rajo n kolishnij rajon Ukrayini u centri Kiyivskoyi oblasti Naselennya 57900 osib na 1 zhovtnya 2013 plosha 1184 4 tis ga z nih 16 8 tis ga zajmayut lisi Vasilkivskij rajonadministrativno teritorialna odinicyaGerb PraporRajon na karti Kiyivska oblastOsnovni daniKrayina UkrayinaOblast Kiyivska oblastKod KOATUU 3221400000Utvorenij 7 bereznya 1923 r Naselennya 57 757 na 1 1 2019 Plosha 1184 4 km Gustota 48 9 osib km Tel kod 380 4571Poshtovi indeksi 08620 08681Naseleni punkti ta radiRajonnij centr m VasilkivSelishni radi 4Silski radi 39Smt 4Sela 65Selisha 1Rajonna vladaGolova radi Balasinovich Nataliya OleksandrivnaGolova RDA Petruk Yevgen ViktorovichVebstorinka Vasilkivska RDA Vasilkivska rajradaAdresa 08600 Kiyivska obl m Vasilkiv vul Pokrovska 4MapaVasilkivskij rajon u Vikishovishi 17 lipnya 2020 roku Vasilki vskij rajon likvidovanij na pidstavi Postanovi VR Ukrayini Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv GeografiyaMakarivskij rajon Kiyevo Svyatoshinskij rajonFastivskij rajon Vasilkiv Obuhivskij rajonBilocerkivskij rajon Teritoriyeyu rajonu protikaye 8 richok Najbilshi z nih Stugna Bobricya Protoka IstoriyaChastina informaciyi v cij statti zastarila Vi mozhete dopomogti onovivshi yiyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin sichen 2014 Za arhivnimi danimi Vasilkivskij povit zgaduyetsya she v 1782 roci pri stvorenni Kiyivskoyi guberniyi Arheologichni znahidki svidchat sho vzhe v IV III tis do n e na teritoriyi rajonu buli poselennya predstavnikiv tripilskoyi kulturi Takozh vidomi chislenni pam yatki epohi bronzi II tis do n e poblizu naselenih punktiv Zastugna Pogrebi Glevaha Ivankovichi Losyatin Mar yanivka Na beregah Stugni zalishilis skifski pam yatki Na teritoriyi Vasilkivshini skifi zalishili reshtki poselen ta zagadkovi kurgani mogili Chortiha Perep yatiha Tri brati s Pogrebi s Mar yanivka smt Glevaha Poselennya gorodisha nastupnih kultur chasto uspadkovuvali miscya roztashuvannya poperednih Na teritoriyi rajonu v dolini r Stugni znajdeni poselennya rannoslov yanskih zarubineckoyi II st n e ta chernyahivskoyi IV st n e kultur Voni znajdeni poblizu Grebinok Velikoyi Vilshanki U litopisah XI stolittya zgaduyutsya zagadkovi Zmiyevi vali Ci vali nasipi visotoyu 6 8 m i shirinoyu 14 16 m prostyaglisya cherez vsyu Ukrayinu na mezhi lisu i lisostepu yak zahisni sporudi Kozacki poselennya cogo chasu na Vasilkivshini buli v s Roslavichi ta s Losyatin Pidtverdzhennyam comu ye gorodishe Zamkovishe na r Rut nini r Protoka v s Losyatini Z pokolinnya peredayetsya legenda pro te sho same tut isnuvalo kozacke ukriplennya Krim togo v s Roslavichi buv midnij cerkovnij dzvin podarovanij roslavickim kozakam getmanom M Potockim U lipni 1921 roku Vasilkiv vidneseno do kategoriyi selish miskogo tipu v 1923 roci vin stav rajcentrom Pislya zakinchennya gromadyanskoyi vijni trudivniki Vasilkivshini aktivno vklyuchilisya u vidbudovu narodnogo gospodarstva Naselennya krayu zajmalos perevazhno hliborobstvom torgivleyu remisnictvom znachna chastina pracyuvala na derzhavnomu shkir zavodi m Vasilkova Shirokogo rozvitku v rajoni nabuvaye kooperativnij ruh rozvivayutsya osvita ta kultura Istoriya cogo periodu Vasilkivshini napovnena i tragichnimi storinkami stalinskimi represiyami golodomorom 1932 1933 rokiv U roki nimecko radyanskoyi vijni 1941 1945 rokiv znachna kilkist zhiteliv rajonu brala uchast u bojovih diyah U listopadi grudni 1943 roku Vasilkivskij rajon vizvoleno vid nimeckih vijsk Nini Vasilkivskij rajon za svoyimi socialno ekonomichnimi pokaznikami promislovim potencialom ta silskogospodarskim kompleksom ye odnim iz najrozvinutishih regioniv oblasti dzherelo Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij ustrij Vasilkivskogo rajonu Kiyivska oblast Administrativno teritorialno rajon podilyayetsya na 4 selishni radi ta 39 silskih rad yaki ob yednuyut 70 naselenih punktiv i pidporyadkovani Administrativnij centr misto Vasilkiv yake ye mistom oblasnogo znachennya ta ne vhodit do skladu rajonu 1992 roku z obliku bulo znyato sela Petrivske ta Chernyahivka EkonomikaU rajoni pracyuye 10 promislovih pidpriyemstv Osnovna virobnicha diyalnist rajonu silskogospodarske virobnictvo TransportZagalna dovzhina dorig rajonu blizko 1650 km sered nih z tverdim pokrittyam 1100 km Teritoriyeyu rajonu prohodit avtoshlyah E95M05 NaselennyaRozpodil naselennya za vikom ta stattyu 2001 Stat Vsogo Do 15 rokiv 15 24 25 44 45 64 65 85 Ponad 85Choloviki 32 251 5503 4937 9551 8569 3561 130Zhinki 38 209 5391 4496 9320 10 434 7753 815Statevo vikova piramidaCholoviki Vik Zhinki130 85 815 253 80 84 1027 704 75 79 2114 1204 70 74 2499 1400 65 69 2113 2522 60 64 3639 1479 55 59 1990 2199 50 54 2269 2369 45 49 2536 2636 40 44 2611 2457 35 39 2365 2093 30 34 2138 2365 25 29 2206 2307 20 24 2152 2630 15 20 2344 2403 10 14 2350 1784 5 9 1715 1316 0 4 1326 Ekskursijni ob yektiByust Ivana Semenovicha Kozlovskogo s Mar yanivka Zalishki skifskih kurganiv s Krushinka s Marhalivka Zmiyevi vali s Velika Bugayivka Zalishki skifskih kurganiv s Ivankovichi Zalishki Zmiyevih valiv Kvitkovij godinnik Godinnik vichnosti s Kovalivka Kurgan Perep yatiha s Mar yanivka ta navkolo sela Muzej sadiba memorialnij I S Kozlovskogo s Mar yanivka Omelkova gora Pam yatka prirodi botanichna c Velika Soltanivka Pam yatnik Petru Mogili s Kovalivka Pogruddya Geroya Socialistichnoyi Praci Diptan Olgi Klimivni s Kodaki Pogruddya Vishtak Stepanidi Demidivni s Losyatin Svyato Pokrovska cerkva smt Grebinki 1999 r Stugnyansko Irpinska dilyanka oboronnoyi liniyi mizh selami Hlepcha i Pleseckim Cerkva Onufriyivska 1705 r s Lipovij Skitok Cerkva Pokrovi Bogorodici 2004 r s Mar yanivka Cerkva Presvyatoyi Trijci s Vinnicki Stavi Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici s Kovalivka Mikolayivska cerkva der s Mala Soltanivka Cerkva Rizdva Bogorodici der s Trostinka Mihajlivska cerkva s Kozhuhivka Vasilkivski Karpati zakaznik landshaftnij Velikobugayivska Gvozdivska Krushinska Roslavichivska silski radi Nevidomshina zakaznik landshaftnij Velikosaltanivska silska rada Kovalivskij yar zakaznik landshaftnij Krushinska silska rada Dzvinkivskij zakaznik lisovij Dzvinkivska silska rada Politika25 travnya 2014 roku vidbulisya Prezidentski vibori Ukrayini U mezhah Vasilkivskogo rajonu buli stvoreni 64 viborchi dilnici Yavka na viborah skladala 70 90 progolosuvali 39 491 iz 55 699 viborciv Najbilshu kilkist golosiv otrimav Petro Poroshenko 67 91 26 820 viborciv Yuliya Timoshenko 11 86 4 685 viborciv Oleg Lyashko 8 33 3 290 viborciv Anatolij Gricenko 4 36 1 723 viborciv Reshta kandidativ nabrali menshu kilkist golosiv Kilkist nedijsnih abo zipsovanih byuleteniv 0 72 PrimitkiRozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 14 veresnya 2020 roku 463 2020 rp Pro priznachennya Ye Petruka golovoyu Vasilkivskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Kiyivskoyi oblasti Oficijnij vebportal parlamentu Ukrayini ukr Arhiv originalu za 21 lipnya 2020 Procitovano 28 travnya 2021 Administrativno teritorialnij ustrij Vasilkivskogo rajonu 19 chervnya 2014 u Wayback Machine na sajti Verhovnoyi Radi Ukrayini Naselennya za stattyu ta vikom 2001 Arhiv originalu za 24 bereznya 2022 ProKom TOV NVP www cvk gov ua Arhiv originalu za 27 lyutogo 2018 Procitovano 18 bereznya 2016 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Vasilkivskij rajon Kiyivska oblast Sajt Vasilkivskoyi rajderzhadministraciyi 13 grudnya 2012 u Wayback Machine Informacijnij portal mista Vasilkova 15 bereznya 2022 u Wayback Machine ros Informacijnij portal mista Vasilkova ta Vasilkivskogo rajonu ros ros ros