![]() |
Цивілізація мая |
Суспільство мая |
Релігія та міфологія мая |
Календар мая |
Писемність мая |
Література мая |
Архітектура мая |
Міста мая |
Народ мая |
Мови мая |
Іспанське завоювання Юкатану |
Календар мая — загальна назва системи календарів та таблиць, які використовувалися цивілізацією мая, однією з цивілізацій доколумбівської Месоамерики, і продовжує використовуватися деякими представниками сучасного народу мая в гірських районах Гватемали.
Ці календарі складалися з циклів, синхронізованих різними способами, а їхні комбінації утворювали нові, довші цикли. Календарна система мая спиралася на , яка була поширеною у всьому регіоні, починаючи принаймні, за останніми дослідженнями з 1100 року до н. е.
Огляд
Найголовніший з календарів мая має період у 260 днів. 260-денний календарний цикл був поширений у всіх месоамериканських народів і має стародавнє походження (можливо, він був найстарішим з календарів). Він усе ще використовується в деяких районах штату Оахака і у громадах мая в гірських районах Гватемали. Версія цього календаря, що існувала у мая, зазвичай відома як цолькін (Tzolkin або Tzolk'in у виправленій орфографії Гватемальської академії мов мая.
Інша форма календаря використовувалася для відстежування довших періодів часу і для запису календарних дат (тобто, відзначаючи, коли одна подія відбувалася відносно інших). Ця форма календаря відома як довгий календарний рахунок, вона засновувалася на числі пройдених днів починаючи з міфічного початкового пункту та могла бути розширеною для посилання на будь-яку дату в майбутньому. Цей календар використовував систему позиційного запису, в якій кожна позиція означала багаторазове збільшення числа днів. Цей календар був двадцятковим (тобто базувався на двадцятковій системі числення), і кожна одиниця на певній позиції означала число в 20 разів більше, ніж на попередній позиції. Важливий виняток було зроблене для другого числа, «місяця», яке замість 20 дорівнювало 18, створюючи цикл у 18 × 20 = 360 днів, ближчий до довжини сонячного року, ніж 20 × 20 = 400 днів. Слід зазначити проте, що цикли довгого рахунку не залежали від сонячних років.
Багато написів довгим рахунком доповнювалися датою так званої місячної серії, іншої форми календаря, яка вказувала інформацію про фазу місяця і позицію Місяця у піврічному циклі.
Також часто використовувався 584-денний цикл Венери, який відстежував появу та транзит Венери як ранкової та вечірньої зірки. Багато подій в цьому циклі бачилися як зловісні та згубні, а війни часто починалися на певних стадіях цього циклу.
Також використовувалися й інші цикли, багато з яких, до останнього часу, були погано відомі сучасним дослідникам. У деяких записах згадується 819-денний цикл, таємницю якого розкрили вчені з Університету Тулейна в Луїзіані (США) тільки в 2023 році, часті повторення наборів 9 і 13-денних інтервалів, пов'язаних з різними богами мая, тваринами та іншими поняттями.
Уявлення про час у культурі мая
З розвитком календаря довгого рахунку, який дозволяв указувати дати (вважається, що цей календар був успадкований від інших культур Месоамерики), мая отримали зручну систему розстановки подій в лінійному взаємовідношенні один до одного, а також безпосередньо щодо «лінійного часу» календаря. Теоретично ця система могла бути розширена для посилання на інтервал часу будь-якої довжини, просто додаючи число використовуваних розрядів, за аналогією до сучасних математичних систем. На практиці написи довгим рахунком майже завжди обмежувалися першими 5 розрядами цієї системи, так званим бактун-рахунком (b'ak'tun). Цього було достатньо для вираження будь-якої історичної або поточної дати (у діапазоні приблизно 5125 сонячних років). Тим не менш, деякі написи посилаються і на довші послідовності, що вказує на те, що мая добре розуміли лінійну (минуле-сучасне-майбутнє) концепцію часу.
Проте, як і в інших месоамериканських суспільствах, повторення численних календарних циклів і циклів природних явищ мало для мая важливе релігійне значення і постійно відображалося в міфологічній традиції. Ця концепція циклічності часу підкреслювалася численними ритуалами, проведення яких залежало від цих циклів. Коли певна комбінація циклів повторювалася, вважалося, що повторюються і надприродні явища, з якими вони були пов'язані. Тому вважалося, що кожна така комбінація має особливий «характер», що дозволяв передбачати майбутні події залежно від комбінації таких циклів. Важливі події і церемонії були чітко синхронізованими з календарем, щоб збігтися із сприятливими датами та уникати зловісних (Coe 1992, Miller and Taube 1993).
Завершення істотних календарних циклів («періодів»), таких як цикл катун (k'atun), часто відзначалися спорудженням присвячених до цих подій пам'ятників на кшталт комплексів пірамід-близнюків в містах Тікаль і Яшха та стели в інших містах, спорудження яких супроводжувалося святковими церемоніями.
Циклічна природа проявляється і у міфах про утворення світу, за якими світові та сучасним людям передували інші світи (інколи вказувалася число таких світів, від одного до п'яти, залежно від традиції), які були згодом знищені. Справжній світ також не вічний та теж повинен наблизитися до кінця свого існування. Подібний світогляд зустрічається і серед інших суспільств Месоамерики (Miller and Taube, 1993:68-71).
Цолькін
Опис
Серед маяністів прийнято називати маянську версію месоамериканського 260-денного календаря терміном цолькін (tzolk'in згідно з сучасною орфографією, раніше писався tzolkin). Цей термін є неологізмом, що походить з юкатецької мови 16 століття, якою розмовляли мая півострову Юкатан на час прибуття європейців, що означає «рахунок днів» (Coe 1992). Назва цього календаря мовами мая класичного періоду невідома. Ацтекський еквівалент цього календаря називається Tonalpohualli мовою .
Календар цолькін комбінує двадцять назв днів з тринадцятьма номерами у циклі, таким чином даючи можливість записати 260 унікальних днів. Це основний календар, який використовувався для визначення часу релігійних і церемоніальних подій та для передбачення майбутності. Кожен послідовний день був пронумерований від 1 до 13 а потім рахунок знову починався з 1. Крім того, кожен день послідовно отримував одну з назв із списку 20 назв днів:
Номер у циклі1 | Назва дня 2 | Приклад гліфа 3 | 16 ст. юкатецька 4 | Реконструйований класичний термін 5 | Номер у циклі1 | Назва дня 2 | Приклад гліфа 3 | 16 ст. юкатецька 4 | Реконструйований класичний термін 5 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
01 | Imix' | ![]() | Imix | Imix (?) / Ha' (?) | 11 | Chuwen | ![]() | Chuen | (невідомо) |
02 | Ik' | ![]() | Ik | Ik' | 12 | Eb' | ![]() | Eb | (невідомо) |
03 | Ak'b'al | ![]() | Akbal | Ak'b'al (?) | 13 | B'en | ![]() | Ben | (невідомо) |
04 | K'an | ![]() | Kan | K'an (?) | 14 | Ix | ![]() | Ix | Hix (?) |
05 | Chikchan | ![]() | Chicchan | (невідомо) | 15 | Men | ![]() | Men | (невідомо) |
06 | Kimi | ![]() | Cimi | Cham (?) | 16 | K'ib' | ![]() | Cib | (невідомо) |
07 | Manik' | ![]() | Manik | Manich' (?) | 17 | Kab'an | ![]() | Caban | Chab' (?) |
08 | Lamat | ![]() | Lamat | Ek' (?) | 18 | Etz'nab' | ![]() | Etznab | (невідомо) |
09 | Muluk | ![]() | Muluc | (невідомо) | 19 | Kawak | ![]() | Cauac | (невідомо) |
10 | Ok | ![]() | Oc | (невідомо) | 20 | Ajaw | ![]() | Ahau | Ajaw |
ПРИМІТКИ: .
|
Рахунок починався з 1 Imix', за ним слідкував 2 Ik, 3 Ak'b'al, і так далі до 13 B'en. Після того номери тринадцятирічного циклу знову починалися з 1, а послідовність назв днів продовжувалася, тому коли номера знову починались з одиниці, дні були 1 Ix, 2 Men, 3 K'ib', 4 Kab'an, 5 Etz'nab', 6 Kawak, 7 Ajaw. Коли всі двадцять назв закінчувалися, цикл назв починався знову, а номерний цикл продовжувався, так наступним днем після 7 Ajaw був 8 Imix'. Повторення цих взаємозв'язаних 13- і 20-денних циклів створювало цикл у 260 днів (у якому кожна можлива комбінація назви і номера зустрічалась рівно один раз).
Релігійне значення
Мая вважали, що кожен день календаря цолькін має певний характер, який впливає на події; у деяких регіонах ця віра все ще існує. Жерці мая, які називалися «хранителями дня», читали цолькін для передбачення майбутнього. Коли народжувалася дитина, жрець інтерпретував цолькін, передбачаючи долю дитини. Наприклад, вважалося, що дитина, народжена у день Ak'b'al, жіночна, багата і уміла в мові. Також вважалося, що народження у день Ak'b'al (разом з деякими іншими днями) надає дитині можливість отримувати повідомлення з надприродного світу через тілесні сіпання, «блискавки крові», тому він або вона могли стати жрецем (жрицею) або реєстратором шлюбів.
Походження
Точне походження цолькіна невідоме, але існує декілька теорій. Одна теорія пропонує, що календар походить від математичних операцій, заснованих на числах тринадцять і двадцять, які були важливими числами у культурі мая та інших месоамериканських народів. Число двадцять було основою математики мая (замість наших десяти), та ймовірно походить від числа пальців на руках і ногах (див. ). Число тринадцять символізувало число рівнів у небесному світі, де жили боги, і число «головних з'єднань» на людському тілі (три на кожну руку та ногу плюс шия). Числа помножили, що надало число 260. Інша теорія пропонує, що 260-денний період походить від довжини вагітності людини, тобто приблизно дорівнює числу днів між першим пропущеним менструальним періодом і народженням дитини, на відміну від правила Негелеса, яке становить 40 тижнів (280 днів) між останнім менструальним періодом і народженням. Згідно з цією теорією, календар був спочатку розроблений для передбачення дати народження малюків.
Хааб
Назва | Значення† |
---|---|
Pop | циновка |
Wo | чорне з'єднання |
Sip | червоне з'єднання |
Sotz' | кажан |
Sek | ? |
Xul | собака |
Yaxk'in | нове сонце |
Mol | вода |
Ch'en | чорна буря |
Yax | зелена буря |
Sac | біла буря |
Keh | червона буря |
Mak | закритий |
K'ank'in | жовте сонце |
Muwan | сова |
Pax | час посівної |
K'ayab' | черепаха |
Kumkʼu | |
Wayeb' | п'ять нещасливих днів |
†Jones 1984 |
Хааб (Haab) — сонячний календар мая, що складався з вісімнадцяти місяців, кожний по двадцять днів, плюс період з п'яти днів («безіменні дні») в кінці року, відомий як Ваєб (Wayeb або Uayeb за орфоргафією 16-го століття). Bricker (1982) оцінює, що хааб почали використовувати близько 550 року до н. е. починаючи з зимового сонцестояння.
Назви місяців хааба відомі сьогодні за їхніми назвами юкатецькою мовою 16-го століття, за такими джерелами як Дієго де Ланда і книгами мая, наприклад Чилам-Балам. Фонетичний аналіз назв місяців хааба показує, що їхні назви значно змінювалися з часом та від місця до місця, відображаючи відмінності у мові. Ці назви приведені у таблиці ліворуч (у сучасній виправленій орфографії їхніх юкатецьких форм).
Кожен день в календарі хааб позначався номером дня в межах місяця та назвою місяця. Номери дня почалися з початкового гліфу, який зазвичай розглядається як нульовий день цього місяця, деякі дослідники розглядають його як 20 день попереднього місяця. У цьому випадку, початок місяця Pop — 5 тий день Wayeb. Звичайно першим днем року вважався 0 Pop (початок Pop). За ним йшли 1 Pop, 2 Pop, … 19 Pop, 0 Wo, і так далі.
Як календар для слідкування за зміною сезонів, хааб був неточним, тому що у ньому рік мав 365 днів, і нехтував додатковим днем (кожного четвертого року). Це означає, що початок сезонів рухався щодо календарного року не чверть дня кожний рік, таким чином календарні місяці не відповідали сезонам. Хааб еквівалентний 365-денному року стародавніх єгиптян. Деякі переконують, що мая знали і компенсували помилки високосних років, хоча їхній календар і не включав формального методу як це робити, такого, як той, що був здійснений римлянами.
П'ять безіменних днів в кінці календаря називалися Ваєб (Wayeb) та вважалися небезпечним часом. Foster (2002) вказує «Протягом Ваєб зникають ворота між світом смертних та підземним царством. Ніякі межі не перешкоджають богам підземного царства творито лихо.» Щоб захиститися від цієї нечисті, мая проводили спеціально призначені ритуали, які практикувалися протягом Ваєб. Наприклад, люди уникали залишення своїх домівок та миття і розчісування волосся.
Календарний цикл
Ні цолькін, ні хааб не мали нумерації років. Комбінації дат цолькін і хааб було достатньо для ідентифікації дати у звичайному житті, оскільки кожна така комбінація зустрічалася тільки один раз за 52 роки, що майже досягало звичайної тривалості життя. Оскільки два календарі засновувалися на циклах у 260 і 365 днів відповідно, повний цикл повторювався кожні 52 роки хааб (точно). Цей період називався календарним циклом або календарним колом. Кінець календарного циклу вважався нещасливим періодом серед мая, оскільки вони не були впевнені у погодженні богів надати їм наступний 52-річний цикл.
Довгий рахунок
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpoTDB4aFgwMXZhbUZ5Y21GZlNXNXpZM0pwY0hScGIyNWZZVzVrWDB4dmJtZGZRMjkxYm5SZlpHRjBaUzVxY0djdk1qYzFjSGd0VEdGZlRXOXFZWEp5WVY5SmJuTmpjbWx3ZEdsdmJsOWhibVJmVEc5dVoxOURiM1Z1ZEY5a1lYUmxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- Див. також: Мезоамериканський календар довгого рахунку
Тоді як календарний цикл може описати дати тільки в межах 18 980 днів, або близько 52 сонячних років, цикл повторюється приблизно один раз за тривалість життя кожної людини, тому для запису історичних подій був потрібний точніший метод датування. Для цих цілей і використовувався календар довгого рахунку. Цей календар ідентифікує дату, відраховуючи число днів від 11 серпня 3114 року до н. е. Проте, замість використання знайомої нам десяткової нумерації, дні довгого рахунку підраховувалися за модифікованою 20-ковою схемою. Тому 0.0.0.1.5 дорівнює 25, а 0.0.0.2.0 дорівнює 40. Довгий рахунок не завжди 20-ковий, проте, тому що друга цифра (справа) змінюється тільки до 18. Тому 0.0.1.0.0 представляє не 400 днів, а тільки 360.
Слово «день» мовою мая було k'in. Двадцять k'in складали winal або uinal. Вісімнадцять winal складали tun, двадцять tun — k'atun, а двадцять k'atun — b'ak'tun.
Днів | Розрахунок | Період довгого рахунку | Приблизне число сонячних років |
---|---|---|---|
1 | = 1 K'in | ||
20 | = 20 K'in | = 1 Winal | 1/18 |
360 | = 18 Winal | = 1 Tun | 1 |
7 200 | = 20 Tun | = 1 K'atun | 20 |
144 000 | = 20 K'atun | = 1 B'ak'tun | 395 |
Також існували й цикли вищих порядків, але вони майже не застосовувалися: piktun, kalabtun, k'inchiltun та alautun.
Тому що дати довгого рахунку однозначні, цей календар був особливо зручним для використання на пам'ятниках. Монументальні написи звичайно містили не тільки 5 розрядів довгого рахунку, але й символи як цолькін, так і хааб.
Як і інші календарі, довгий рахунок мав релігійне значення для мая. Згідно з ними, попередній світ припинив існування в кінці попереднього циклу 12.19.19.17.19, а наш був створений наступного дня, тобто 13.0.0.0.0. Наступна дата 12.19.19.17.19 відбудеться 20 грудня 2012 року, коли й повинен закінчитися цей світ. Проте деякі дослідники не погоджуються з таким розрахунком дати кінця світу, тому що вважають, що повинні враховуватися ще багато розрядів календаря, які звичайно не вказувалися на спорудах мая (див. також , (міфологія мая)).
Цикл Венери
Іншим важливим календарем мая був цикл Венери. Мая були кваліфікованими астрономи і могли обчислити цикл Венери з дуже високою точністю. Шість сторінок в стародавньому Дрезденському кодексі (один з кодексів мая) присвячені точному обчисленню розташування Венери. Мая могли досягти такої точності завдяки ретельним спостереженням протягом багатьох років. Цикл Венери був особливо важливим, тому що мая пов'язували його з війною і використовували для визначення хороших часів для коронацій і воєн. Правителі мая планували початок війни на період, коли Венера підвищувалася. Мая також відстежували рухи деяких інших планет, зокрема Марса, Меркурія і Юпітера.
Див. також
Примітки
- Maya calendar may be more than 3000 years old, laser mapping reveals. 6 JAN 2023 3:30 PM
- Academia de las Lenguas Mayas de Guatemala (1988). Lenguas Mayas de Guatemala: Documento de referencia para la pronunciación de los nuevos alfabetos oficiales. Guatemala City: Instituto Indigenista Nacional.. Див. посилання у Kettunen and Hemke (2005:5) для деталей про використання серед дослідників-маянистів.)
- Таємниці древньої цивілізації мая: вчені розкрили секрет 819-денного календаря
- Реконструкції назв класичного періоду приведені за Kettunen and Helmke (2005), pp.45-46.
- Boot (2002), pp.111-114.
- See Kettunen і Helmke (2005), pp.47-48
Посилання
- Талах В.Н., Америка первоначальная. Источники по истории мая, науа (астеков) и инков / Ред. В. Н. Талах, С. А. Куприенко. — К. : Видавець Купрієнко С.А, 2013. — 370 с. — .
- Aveni, Anthony F. (2001). Skywatchers. Austin: University of Texas Press. .
- Boot, Erik (2002). (PDF). Mesoweb. Архів оригіналу (PDF) за 12 липня 2019. Процитовано 10 листопада 2006.
- Bricker, Victoria (1982). The Origin of the Maya Solar Calendar. Current Anthropology. 23 (1): pp.101-103.
{{}}
:|pages=
має зайвий текст () - (1992). Breaking the Maya Code. London: Thames and Hudson. .
- Foster, Lynn V. (2002). Handbook to Life in the Ancient Mayan World. New York: Facts on File.
- Ivanoff, Pierre (1968). Mayan Enigma: The Search for a Lost Civilization. Elaine P. Halperin (trans.). New York: Delacorte Press. .
- Jones, Christopher (1984). Deciphering Maya Hieroglyphs. The Unversity Museum University of Pennsylvania.
- ; and (2005). . Leiden: Wayeb and Leiden University. Архів оригіналу (pdf) за 23 серпня 2017. Процитовано 8 червня 2006.
- ; and (1993). The Gods and Symbols of Ancient Mexico and the Maya. London: Thames & Hudson. .
- (2000). The Story of Writing: Alphabets, Hieroglyphs and Pictograms. New York: Thames and Hudson. .
- ; and (1990). A Forest of Kings: The Untold Story of the Ancient Maya. New York: Quill. .
- (1982). Time and the Highland Maya. Albuquerque: University of New Mexico Press.
- (1985). Popol Vuh: the Definitive Edition of the Mayan Book of the Dawn of Life and the Glories of Gods and Kings. New York: Simon and Schuster. .
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|1=
() - (1978) [1971]. Maya Hieroglyphic Writing; An Introduction (Civilization of the American Indian Series, No. 56) (вид. 3rd edition). Norman: University of Oklahoma Press. .
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|1=
()
Ресурси Інтернету
- Талах В.М (19 березня 2011). Вступ до ієрогліфічної мови Мая (PDF). www.bloknot.info. Архів (PDF) оригіналу за 22 серпня 2011. Процитовано 19 березня 2011.
- Календар мая, з роботи M. Finlay, Maya Astronomy [ 2 червня 2007 у Wayback Machine.] (використовує пролептичний григоріанський календар, англійською мовою)
- Опис календаря мая на сайті Всесвітнього центру досліджень мая, штат Юкатан, Мексика [ 21 лютого 2007 у Wayback Machine.] (англ. та ісп. мовами)
- Календар мая на сайті michielb.nl, з аплетом для перерахунку між григоріанським календарем та календарем мая [ 9 листопада 2006 у Wayback Machine.] (використовує пролептичний григоріанський календар, англійською мовою)
- (використовує пролептичний григоріанський календар та довгий рахунок мая, англійською мовою)
- Календар мая та посилання на сайті diagnosis2012.co.uk [ 24 березня 2021 у Wayback Machine.] (Калькулятор використовує пролептичний григоріанський календар. Сайт має величезний список посилань про календар мая. Англ. мовою.)
- «Чому та як кінець світа у мая наступить у 2012 році н. е.» [ 17 лютого 2007 у Wayback Machine.] автор Джон Маджор Дженкінс (англійською мовою)
- Культура та історія стародавніх та сучасних мая. Включає pdf-файли з «Пополь-Вух» та «Чілім-Балам» [ 8 лютого 2007 у Wayback Machine.] (цей сайт вокористовує «астрономічну» (Lounsbury) корреляцію, англійською мовою)
- Символи днів року мая у проєкті «Гутенберг» Текст 1897 року Сайруса Томаса (англійською мовою)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sogodni ponedilok 17 chervnya2024 Civilizaciya mayaSuspilstvo mayaReligiya ta mifologiya mayaKalendar mayaPisemnist mayaLiteratura mayaArhitektura mayaMista mayaNarod mayaMovi mayaIspanske zavoyuvannya Yukatanu Kalendar maya zagalna nazva sistemi kalendariv ta tablic yaki vikoristovuvalisya civilizaciyeyu maya odniyeyu z civilizacij dokolumbivskoyi Mesoameriki i prodovzhuye vikoristovuvatisya deyakimi predstavnikami suchasnogo narodu maya v girskih rajonah Gvatemali Ci kalendari skladalisya z cikliv sinhronizovanih riznimi sposobami a yihni kombinaciyi utvoryuvali novi dovshi cikli Kalendarna sistema maya spiralasya na yaka bula poshirenoyu u vsomu regioni pochinayuchi prinajmni za ostannimi doslidzhennyami z 1100 roku do n e OglyadNajgolovnishij z kalendariv maya maye period u 260 dniv 260 dennij kalendarnij cikl buv poshirenij u vsih mesoamerikanskih narodiv i maye starodavnye pohodzhennya mozhlivo vin buv najstarishim z kalendariv Vin use she vikoristovuyetsya v deyakih rajonah shtatu Oahaka i u gromadah maya v girskih rajonah Gvatemali Versiya cogo kalendarya sho isnuvala u maya zazvichaj vidoma yak colkin Tzolkin abo Tzolk in u vipravlenij orfografiyi Gvatemalskoyi akademiyi mov maya Insha forma kalendarya vikoristovuvalasya dlya vidstezhuvannya dovshih periodiv chasu i dlya zapisu kalendarnih dat tobto vidznachayuchi koli odna podiya vidbuvalasya vidnosno inshih Cya forma kalendarya vidoma yak dovgij kalendarnij rahunok vona zasnovuvalasya na chisli projdenih dniv pochinayuchi z mifichnogo pochatkovogo punktu ta mogla buti rozshirenoyu dlya posilannya na bud yaku datu v majbutnomu Cej kalendar vikoristovuvav sistemu pozicijnogo zapisu v yakij kozhna poziciya oznachala bagatorazove zbilshennya chisla dniv Cej kalendar buv dvadcyatkovim tobto bazuvavsya na dvadcyatkovij sistemi chislennya i kozhna odinicya na pevnij poziciyi oznachala chislo v 20 raziv bilshe nizh na poperednij poziciyi Vazhlivij vinyatok bulo zroblene dlya drugogo chisla misyacya yake zamist 20 dorivnyuvalo 18 stvoryuyuchi cikl u 18 20 360 dniv blizhchij do dovzhini sonyachnogo roku nizh 20 20 400 dniv Slid zaznachiti prote sho cikli dovgogo rahunku ne zalezhali vid sonyachnih rokiv Bagato napisiv dovgim rahunkom dopovnyuvalisya datoyu tak zvanoyi misyachnoyi seriyi inshoyi formi kalendarya yaka vkazuvala informaciyu pro fazu misyacya i poziciyu Misyacya u pivrichnomu cikli Takozh chasto vikoristovuvavsya 584 dennij cikl Veneri yakij vidstezhuvav poyavu ta tranzit Veneri yak rankovoyi ta vechirnoyi zirki Bagato podij v comu cikli bachilisya yak zlovisni ta zgubni a vijni chasto pochinalisya na pevnih stadiyah cogo ciklu Takozh vikoristovuvalisya j inshi cikli bagato z yakih do ostannogo chasu buli pogano vidomi suchasnim doslidnikam U deyakih zapisah zgaduyetsya 819 dennij cikl tayemnicyu yakogo rozkrili vcheni z Universitetu Tulejna v Luyiziani SShA tilki v 2023 roci chasti povtorennya naboriv 9 i 13 dennih intervaliv pov yazanih z riznimi bogami maya tvarinami ta inshimi ponyattyami Uyavlennya pro chas u kulturi mayaZ rozvitkom kalendarya dovgogo rahunku yakij dozvolyav ukazuvati dati vvazhayetsya sho cej kalendar buv uspadkovanij vid inshih kultur Mesoameriki maya otrimali zruchnu sistemu rozstanovki podij v linijnomu vzayemovidnoshenni odin do odnogo a takozh bezposeredno shodo linijnogo chasu kalendarya Teoretichno cya sistema mogla buti rozshirena dlya posilannya na interval chasu bud yakoyi dovzhini prosto dodayuchi chislo vikoristovuvanih rozryadiv za analogiyeyu do suchasnih matematichnih sistem Na praktici napisi dovgim rahunkom majzhe zavzhdi obmezhuvalisya pershimi 5 rozryadami ciyeyi sistemi tak zvanim baktun rahunkom b ak tun Cogo bulo dostatno dlya virazhennya bud yakoyi istorichnoyi abo potochnoyi dati u diapazoni priblizno 5125 sonyachnih rokiv Tim ne mensh deyaki napisi posilayutsya i na dovshi poslidovnosti sho vkazuye na te sho maya dobre rozumili linijnu minule suchasne majbutnye koncepciyu chasu Prote yak i v inshih mesoamerikanskih suspilstvah povtorennya chislennih kalendarnih cikliv i cikliv prirodnih yavish malo dlya maya vazhlive religijne znachennya i postijno vidobrazhalosya v mifologichnij tradiciyi Cya koncepciya ciklichnosti chasu pidkreslyuvalasya chislennimi ritualami provedennya yakih zalezhalo vid cih cikliv Koli pevna kombinaciya cikliv povtoryuvalasya vvazhalosya sho povtoryuyutsya i nadprirodni yavisha z yakimi voni buli pov yazani Tomu vvazhalosya sho kozhna taka kombinaciya maye osoblivij harakter sho dozvolyav peredbachati majbutni podiyi zalezhno vid kombinaciyi takih cikliv Vazhlivi podiyi i ceremoniyi buli chitko sinhronizovanimi z kalendarem shob zbigtisya iz spriyatlivimi datami ta unikati zlovisnih Coe 1992 Miller and Taube 1993 Zavershennya istotnih kalendarnih cikliv periodiv takih yak cikl katun k atun chasto vidznachalisya sporudzhennyam prisvyachenih do cih podij pam yatnikiv na kshtalt kompleksiv piramid bliznyukiv v mistah Tikal i Yashha ta steli v inshih mistah sporudzhennya yakih suprovodzhuvalosya svyatkovimi ceremoniyami Ciklichna priroda proyavlyayetsya i u mifah pro utvorennya svitu za yakimi svitovi ta suchasnim lyudyam pereduvali inshi sviti inkoli vkazuvalasya chislo takih svitiv vid odnogo do p yati zalezhno vid tradiciyi yaki buli zgodom znisheni Spravzhnij svit takozh ne vichnij ta tezh povinen nablizitisya do kincya svogo isnuvannya Podibnij svitoglyad zustrichayetsya i sered inshih suspilstv Mesoameriki Miller and Taube 1993 68 71 ColkinDokladnishe Colkin Opis Sered mayanistiv prijnyato nazivati mayansku versiyu mesoamerikanskogo 260 dennogo kalendarya terminom colkin tzolk in zgidno z suchasnoyu orfografiyeyu ranishe pisavsya tzolkin Cej termin ye neologizmom sho pohodit z yukateckoyi movi 16 stolittya yakoyu rozmovlyali maya pivostrovu Yukatan na chas pributtya yevropejciv sho oznachaye rahunok dniv Coe 1992 Nazva cogo kalendarya movami maya klasichnogo periodu nevidoma Actekskij ekvivalent cogo kalendarya nazivayetsya Tonalpohualli movoyu Kalendar colkin kombinuye dvadcyat nazv dniv z trinadcyatma nomerami u cikli takim chinom dayuchi mozhlivist zapisati 260 unikalnih dniv Ce osnovnij kalendar yakij vikoristovuvavsya dlya viznachennya chasu religijnih i ceremonialnih podij ta dlya peredbachennya majbutnosti Kozhen poslidovnij den buv pronumerovanij vid 1 do 13 a potim rahunok znovu pochinavsya z 1 Krim togo kozhen den poslidovno otrimuvav odnu z nazv iz spisku 20 nazv dniv Kalendar colkin nazvi dniv ta vidpovidni glifi Nomer u cikli1 Nazva dnya 2 Priklad glifa 3 16 st yukatecka 4 Rekonstrujovanij klasichnij termin 5 Nomer u cikli1 Nazva dnya 2 Priklad glifa 3 16 st yukatecka 4 Rekonstrujovanij klasichnij termin 501 Imix Imix Imix Ha 11 Chuwen Chuen nevidomo 02 Ik Ik Ik 12 Eb Eb nevidomo 03 Ak b al Akbal Ak b al 13 B en Ben nevidomo 04 K an Kan K an 14 Ix Ix Hix 05 Chikchan Chicchan nevidomo 15 Men Men nevidomo 06 Kimi Cimi Cham 16 K ib Cib nevidomo 07 Manik Manik Manich 17 Kab an Caban Chab 08 Lamat Lamat Ek 18 Etz nab Etznab nevidomo 09 Muluk Muluc nevidomo 19 Kawak Cauac nevidomo 10 Ok Oc nevidomo 20 Ajaw Ahau AjawPRIMITKI Nomer u cikli kalendarya colkin Nazva dnya zgidno z pereglyanutoyu orfografiyeyu Gvatemalskij akademiyi mov maya Priklad glifa logograma dnya Dlya bilshosti dniv znajdeni kilka form cogo glifu formi u cij tablici tak zvani kartushni versiyi tipovi dlya nadpisiv na monumentalnih sporudah maya Nazva dnya sho zbereglasya z zapisiv 16 stolittya yukateckoyu movoyu chastishe za vse z zapisiv Diyego de Landa do neshodavnogo chasu cya orfografiya bula osnovnoyu V bilshosti vipadkiv dijsna nazva dnya yak vona vimovlyalas protyagom klasichnogo periodu bilya 200 900 koli bula zroblena bilshist nadpisiv ne vidoma Koli rekonstrukciya mozhliva ci nazvi privedeni u vipadku sumniviv vona poznachena simvolom Rahunok pochinavsya z 1 Imix za nim slidkuvav 2 Ik 3 Ak b al i tak dali do 13 B en Pislya togo nomeri trinadcyatirichnogo ciklu znovu pochinalisya z 1 a poslidovnist nazv dniv prodovzhuvalasya tomu koli nomera znovu pochinalis z odinici dni buli 1 Ix 2 Men 3 K ib 4 Kab an 5 Etz nab 6 Kawak 7 Ajaw Koli vsi dvadcyat nazv zakinchuvalisya cikl nazv pochinavsya znovu a nomernij cikl prodovzhuvavsya tak nastupnim dnem pislya 7 Ajaw buv 8 Imix Povtorennya cih vzayemozv yazanih 13 i 20 dennih cikliv stvoryuvalo cikl u 260 dniv u yakomu kozhna mozhliva kombinaciya nazvi i nomera zustrichalas rivno odin raz Religijne znachennya Maya vvazhali sho kozhen den kalendarya colkin maye pevnij harakter yakij vplivaye na podiyi u deyakih regionah cya vira vse she isnuye Zherci maya yaki nazivalisya hranitelyami dnya chitali colkin dlya peredbachennya majbutnogo Koli narodzhuvalasya ditina zhrec interpretuvav colkin peredbachayuchi dolyu ditini Napriklad vvazhalosya sho ditina narodzhena u den Ak b al zhinochna bagata i umila v movi Takozh vvazhalosya sho narodzhennya u den Ak b al razom z deyakimi inshimi dnyami nadaye ditini mozhlivist otrimuvati povidomlennya z nadprirodnogo svitu cherez tilesni sipannya bliskavki krovi tomu vin abo vona mogli stati zhrecem zhriceyu abo reyestratorom shlyubiv Pohodzhennya Tochne pohodzhennya colkina nevidome ale isnuye dekilka teorij Odna teoriya proponuye sho kalendar pohodit vid matematichnih operacij zasnovanih na chislah trinadcyat i dvadcyat yaki buli vazhlivimi chislami u kulturi maya ta inshih mesoamerikanskih narodiv Chislo dvadcyat bulo osnovoyu matematiki maya zamist nashih desyati ta jmovirno pohodit vid chisla palciv na rukah i nogah div Chislo trinadcyat simvolizuvalo chislo rivniv u nebesnomu sviti de zhili bogi i chislo golovnih z yednan na lyudskomu tili tri na kozhnu ruku ta nogu plyus shiya Chisla pomnozhili sho nadalo chislo 260 Insha teoriya proponuye sho 260 dennij period pohodit vid dovzhini vagitnosti lyudini tobto priblizno dorivnyuye chislu dniv mizh pershim propushenim menstrualnim periodom i narodzhennyam ditini na vidminu vid pravila Negelesa yake stanovit 40 tizhniv 280 dniv mizh ostannim menstrualnim periodom i narodzhennyam Zgidno z ciyeyu teoriyeyu kalendar buv spochatku rozroblenij dlya peredbachennya dati narodzhennya malyukiv HaabMisyaci haaba Nazva Znachennya Pop cinovkaWo chorne z yednannyaSip chervone z yednannyaSotz kazhanSek Xul sobakaYaxk in nove sonceMol vodaCh en chorna buryaYax zelena buryaSac bila buryaKeh chervona buryaMak zakritijK ank in zhovte sonceMuwan sovaPax chas posivnoyiK ayab cherepahaKumkʼuWayeb p yat neshaslivih dniv Jones 1984 Haab Haab sonyachnij kalendar maya sho skladavsya z visimnadcyati misyaciv kozhnij po dvadcyat dniv plyus period z p yati dniv bezimenni dni v kinci roku vidomij yak Vayeb Wayeb abo Uayeb za orforgafiyeyu 16 go stolittya Bricker 1982 ocinyuye sho haab pochali vikoristovuvati blizko 550 roku do n e pochinayuchi z zimovogo soncestoyannya Nazvi misyaciv haaba vidomi sogodni za yihnimi nazvami yukateckoyu movoyu 16 go stolittya za takimi dzherelami yak Diyego de Landa i knigami maya napriklad Chilam Balam Fonetichnij analiz nazv misyaciv haaba pokazuye sho yihni nazvi znachno zminyuvalisya z chasom ta vid miscya do miscya vidobrazhayuchi vidminnosti u movi Ci nazvi privedeni u tablici livoruch u suchasnij vipravlenij orfografiyi yihnih yukateckih form Kozhen den v kalendari haab poznachavsya nomerom dnya v mezhah misyacya ta nazvoyu misyacya Nomeri dnya pochalisya z pochatkovogo glifu yakij zazvichaj rozglyadayetsya yak nulovij den cogo misyacya deyaki doslidniki rozglyadayut jogo yak 20 den poperednogo misyacya U comu vipadku pochatok misyacya Pop 5 tij den Wayeb Zvichajno pershim dnem roku vvazhavsya 0 Pop pochatok Pop Za nim jshli 1 Pop 2 Pop 19 Pop 0 Wo i tak dali Yak kalendar dlya slidkuvannya za zminoyu sezoniv haab buv netochnim tomu sho u nomu rik mav 365 dniv i nehtuvav dodatkovim dnem kozhnogo chetvertogo roku Ce oznachaye sho pochatok sezoniv ruhavsya shodo kalendarnogo roku ne chvert dnya kozhnij rik takim chinom kalendarni misyaci ne vidpovidali sezonam Haab ekvivalentnij 365 dennomu roku starodavnih yegiptyan Deyaki perekonuyut sho maya znali i kompensuvali pomilki visokosnih rokiv hocha yihnij kalendar i ne vklyuchav formalnogo metodu yak ce robiti takogo yak toj sho buv zdijsnenij rimlyanami P yat bezimennih dniv v kinci kalendarya nazivalisya Vayeb Wayeb ta vvazhalisya nebezpechnim chasom Foster 2002 vkazuye Protyagom Vayeb znikayut vorota mizh svitom smertnih ta pidzemnim carstvom Niyaki mezhi ne pereshkodzhayut bogam pidzemnogo carstva tvorito liho Shob zahistitisya vid ciyeyi nechisti maya provodili specialno priznacheni rituali yaki praktikuvalisya protyagom Vayeb Napriklad lyudi unikali zalishennya svoyih domivok ta mittya i rozchisuvannya volossya Kalendarnij ciklNi colkin ni haab ne mali numeraciyi rokiv Kombinaciyi dat colkin i haab bulo dostatno dlya identifikaciyi dati u zvichajnomu zhitti oskilki kozhna taka kombinaciya zustrichalasya tilki odin raz za 52 roki sho majzhe dosyagalo zvichajnoyi trivalosti zhittya Oskilki dva kalendari zasnovuvalisya na ciklah u 260 i 365 dniv vidpovidno povnij cikl povtoryuvavsya kozhni 52 roki haab tochno Cej period nazivavsya kalendarnim ciklom abo kalendarnim kolom Kinec kalendarnogo ciklu vvazhavsya neshaslivim periodom sered maya oskilki voni ne buli vpevneni u pogodzhenni bogiv nadati yim nastupnij 52 richnij cikl Dovgij rahunokFragment steli sho pokazuye tri kolonki glifiv 2 go stolittya n e Liva kolonka mistit datu kalendarya dovgogo rahunku 8 5 16 9 9 abo 156 rik n e Dvi inshi kolonki mistyat glifi Div takozh Mezoamerikanskij kalendar dovgogo rahunku Todi yak kalendarnij cikl mozhe opisati dati tilki v mezhah 18 980 dniv abo blizko 52 sonyachnih rokiv cikl povtoryuyetsya priblizno odin raz za trivalist zhittya kozhnoyi lyudini tomu dlya zapisu istorichnih podij buv potribnij tochnishij metod datuvannya Dlya cih cilej i vikoristovuvavsya kalendar dovgogo rahunku Cej kalendar identifikuye datu vidrahovuyuchi chislo dniv vid 11 serpnya 3114 roku do n e Prote zamist vikoristannya znajomoyi nam desyatkovoyi numeraciyi dni dovgogo rahunku pidrahovuvalisya za modifikovanoyu 20 kovoyu shemoyu Tomu 0 0 0 1 5 dorivnyuye 25 a 0 0 0 2 0 dorivnyuye 40 Dovgij rahunok ne zavzhdi 20 kovij prote tomu sho druga cifra sprava zminyuyetsya tilki do 18 Tomu 0 0 1 0 0 predstavlyaye ne 400 dniv a tilki 360 Slovo den movoyu maya bulo k in Dvadcyat k in skladali winal abo uinal Visimnadcyat winal skladali tun dvadcyat tun k atun a dvadcyat k atun b ak tun Odinici dovgogo rahunku Dniv Rozrahunok Period dovgogo rahunku Priblizne chislo sonyachnih rokiv1 1 K in20 20 K in 1 Winal 1 18360 18 Winal 1 Tun 17 200 20 Tun 1 K atun 20144 000 20 K atun 1 B ak tun 395 Takozh isnuvali j cikli vishih poryadkiv ale voni majzhe ne zastosovuvalisya piktun kalabtun k inchiltun ta alautun Tomu sho dati dovgogo rahunku odnoznachni cej kalendar buv osoblivo zruchnim dlya vikoristannya na pam yatnikah Monumentalni napisi zvichajno mistili ne tilki 5 rozryadiv dovgogo rahunku ale j simvoli yak colkin tak i haab Yak i inshi kalendari dovgij rahunok mav religijne znachennya dlya maya Zgidno z nimi poperednij svit pripiniv isnuvannya v kinci poperednogo ciklu 12 19 19 17 19 a nash buv stvorenij nastupnogo dnya tobto 13 0 0 0 0 Nastupna data 12 19 19 17 19 vidbudetsya 20 grudnya 2012 roku koli j povinen zakinchitisya cej svit Prote deyaki doslidniki ne pogodzhuyutsya z takim rozrahunkom dati kincya svitu tomu sho vvazhayut sho povinni vrahovuvatisya she bagato rozryadiv kalendarya yaki zvichajno ne vkazuvalisya na sporudah maya div takozh mifologiya maya Cikl VeneriInshim vazhlivim kalendarem maya buv cikl Veneri Maya buli kvalifikovanimi astronomi i mogli obchisliti cikl Veneri z duzhe visokoyu tochnistyu Shist storinok v starodavnomu Drezdenskomu kodeksi odin z kodeksiv maya prisvyacheni tochnomu obchislennyu roztashuvannya Veneri Maya mogli dosyagti takoyi tochnosti zavdyaki retelnim sposterezhennyam protyagom bagatoh rokiv Cikl Veneri buv osoblivo vazhlivim tomu sho maya pov yazuvali jogo z vijnoyu i vikoristovuvali dlya viznachennya horoshih chasiv dlya koronacij i voyen Praviteli maya planuvali pochatok vijni na period koli Venera pidvishuvalasya Maya takozh vidstezhuvali ruhi deyakih inshih planet zokrema Marsa Merkuriya i Yupitera Div takozhKalendar inkiv Fenomen 2012 rokuPrimitkiMaya calendar may be more than 3000 years old laser mapping reveals 6 JAN 2023 3 30 PM Academia de las Lenguas Mayas de Guatemala 1988 Lenguas Mayas de Guatemala Documento de referencia para la pronunciacion de los nuevos alfabetos oficiales Guatemala City Instituto Indigenista Nacional Div posilannya u Kettunen and Hemke 2005 5 dlya detalej pro vikoristannya sered doslidnikiv mayanistiv Tayemnici drevnoyi civilizaciyi maya vcheni rozkrili sekret 819 dennogo kalendarya Rekonstrukciyi nazv klasichnogo periodu privedeni za Kettunen and Helmke 2005 pp 45 46 Boot 2002 pp 111 114 See Kettunen i Helmke 2005 pp 47 48PosilannyaTalah V N Amerika pervonachalnaya Istochniki po istorii maya naua astekov i inkov Red V N Talah S A Kuprienko K Vidavec Kupriyenko S A 2013 370 s ISBN 978 617 7085 00 2 Aveni Anthony F 2001 Skywatchers Austin University of Texas Press ISBN 0 292 70502 6 Boot Erik 2002 PDF Mesoweb Arhiv originalu PDF za 12 lipnya 2019 Procitovano 10 listopada 2006 Bricker Victoria 1982 The Origin of the Maya Solar Calendar Current Anthropology 23 1 pp 101 103 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a pages maye zajvij tekst dovidka 1992 Breaking the Maya Code London Thames and Hudson ISBN 0 500 05061 9 Foster Lynn V 2002 Handbook to Life in the Ancient Mayan World New York Facts on File Ivanoff Pierre 1968 Mayan Enigma The Search for a Lost Civilization Elaine P Halperin trans New York Delacorte Press ISBN 0 440 05528 8 Jones Christopher 1984 Deciphering Maya Hieroglyphs The Unversity Museum University of Pennsylvania and 2005 Leiden Wayeb and Leiden University Arhiv originalu pdf za 23 serpnya 2017 Procitovano 8 chervnya 2006 and 1993 The Gods and Symbols of Ancient Mexico and the Maya London Thames amp Hudson ISBN 0 500 05068 6 2000 The Story of Writing Alphabets Hieroglyphs and Pictograms New York Thames and Hudson ISBN 0 500 28156 4 and 1990 A Forest of Kings The Untold Story of the Ancient Maya New York Quill ISBN 0 688 11204 8 1982 Time and the Highland Maya Albuquerque University of New Mexico Press 1985 Popol Vuh the Definitive Edition of the Mayan Book of the Dawn of Life and the Glories of Gods and Kings New York Simon and Schuster ISBN 0 671 45241 X a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Cite maye pustij nevidomij parametr 1 dovidka 1978 1971 Maya Hieroglyphic Writing An Introduction Civilization of the American Indian Series No 56 vid 3rd edition Norman University of Oklahoma Press ISBN 0 8061 0958 0 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Cite maye pustij nevidomij parametr 1 dovidka Resursi InternetuTalah V M 19 bereznya 2011 Vstup do iyeroglifichnoyi movi Maya PDF www bloknot info Arhiv PDF originalu za 22 serpnya 2011 Procitovano 19 bereznya 2011 Kalendar maya z roboti M Finlay Maya Astronomy 2 chervnya 2007 u Wayback Machine vikoristovuye proleptichnij grigorianskij kalendar anglijskoyu movoyu Opis kalendarya maya na sajti Vsesvitnogo centru doslidzhen maya shtat Yukatan Meksika 21 lyutogo 2007 u Wayback Machine angl ta isp movami Kalendar maya na sajti michielb nl z apletom dlya pererahunku mizh grigorianskim kalendarem ta kalendarem maya 9 listopada 2006 u Wayback Machine vikoristovuye proleptichnij grigorianskij kalendar anglijskoyu movoyu vikoristovuye proleptichnij grigorianskij kalendar ta dovgij rahunok maya anglijskoyu movoyu Kalendar maya ta posilannya na sajti diagnosis2012 co uk 24 bereznya 2021 u Wayback Machine Kalkulyator vikoristovuye proleptichnij grigorianskij kalendar Sajt maye velicheznij spisok posilan pro kalendar maya Angl movoyu Chomu ta yak kinec svita u maya nastupit u 2012 roci n e 17 lyutogo 2007 u Wayback Machine avtor Dzhon Madzhor Dzhenkins anglijskoyu movoyu Kultura ta istoriya starodavnih ta suchasnih maya Vklyuchaye pdf fajli z Popol Vuh ta Chilim Balam 8 lyutogo 2007 u Wayback Machine cej sajt vokoristovuye astronomichnu Lounsbury korrelyaciyu anglijskoyu movoyu Simvoli dniv roku maya u proyekti Gutenberg Tekst 1897 roku Sajrusa Tomasa anglijskoyu movoyu