Ко́декси ма́я — умовна назва чотирьох рукописів народу мая, що зберігаються в західноєвропейських бібліотеках.
Кодекси мая | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTDBGb1gxQjFZMmd1YzNabkx6SXdNSEI0TFVGb1gxQjFZMmd1YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Історія
Трагедія зіткнення двох цивілізацій
Трагічна історія зіткнення двох цивілізацій (іспано-католицької і маянської) найяскравіше відбилася як в знищенні людських ресурсів мая та ацтеків, так і в цілеспрямованому знищенні бібліотек цих народів.
- За неповними підрахунками іспанські завойовники під час конкісти (загарбницької війни в Америці) винищили близько 70 000 000 індіанців[].
- Католицька політика контрреформації, широко використана як в Європі, так і в тогочасній Америці, спонукала католиків-іспанців до майже повного знищення літературних джерел захопленого і сильно винищеного народу[]. Саме тому нащадки мають так мало документальних джерел на паперових носіях.
- Після широкомасштабних загарбницьких боїв в Америці іспанські вояки, неписьменні в більшості, масово винищували індіанські кодекси[]. Переклади текстів, які почули католицькі священники у військах, переконали тих в демонології і єретизмі книжок — на тогочасне ставлення до носіїв чужих культур[]. Вояки отримали дозвіл на неконтрольоване винищення усіх книжок мая чи ацтеків. Так, збережені відомості про значну загибель кодексів ацтеків під час руйнації міста Теночтітлан у 1521 році Те ж саме спіткало і рукописи мая.
Іспанець Алонсо де Соріта сповіщав, що у 1540 році бачив в горах Гватемали багато рукописів індіанців і навіть прохав старих перекладати для нього тексти. За його висновками, то були історичні звістки чи хроніки.
Дієго де Ланда і кодекси мая
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMxTDBScFpXZHZYMlJsWDB4aGJtUmhMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFFYVdWbmIxOWtaVjlNWVc1a1lTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У червні 1562 року католицький єпископ Юкатана Дієго де Ланда видав наказ знищувати усі кодекси індіанців, які потраплять в руки католиків. Правовірні католики, нажахані спаленням єретиків живцем і доносами в інквізицію навіть від власних дітей, наказ виконали. Рукописи мая були майже цілком знищені. Дієго де Ланда звітував:
Ми знайшли безліч (індіанських) книжок, записаних їх знаками. Оскільки тексти не мали нічого, окрім забобонів і диявольських спокус, ми їх спалили, що завдало індіанцям великого горя.
Нетривалість паперових носіїв взагалі — могутній обмежувальний фактор з вивчення історії народів. Тому сучасна наука знає найбільше лише про ті минулі цивілізації, які широко використовували не паперові носії інформації — свинець, кераміку і, особливо, камінь. Значне використання каменю і довготривалість написів на камені і обумовлюють наші досить широкі знання про минуле Стародавніх Єгипту, Греції, Риму, мая.
Чотири кодекси
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5sTDBSeVpYTmtaVzVmWTI5a1pYZ2xNa05mY0dGblpWOHlMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFFY21WelpHVnVYMk52WkdWNEpUSkRYM0JoWjJWZk1pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Чотири випадково збережені кодекси індіанців мая мають сучасні назви за містами, в бібліотеках яких вони зберігаються. Це звичні для європейців паперові носії інформації:
Дрезденський та Мадридський кодекси мають тексти стосовно астрономії і прогностики на майбутнє, Паризький — це тексти про астрологію, ритуали та богів.
Матеріал
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekppTDBOb1lXTmZZeVZETXlWQ00yUnBZMlZmYldGNVlTNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RRMmhoWTE5akpVTXpKVUl6WkdsalpWOXRZWGxoTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUxTDBOdlpHVjRMWE4wZVd4bFgwMWhlV0Z1WDNaaGMyVXVhbkJuTHpJd01IQjRMVU52WkdWNExYTjBlV3hsWDAxaGVXRnVYM1poYzJVdWFuQm4uanBn.jpg)
Більшість дослідників[] на початок 21-го століття дотримуються думки, що мая з півострова Юкатан були першим народом Америки, який почав виготовляти власний папір[]. Кодекси мая написані на папері з кори фікусів (hun або huun). Сучасні науковці домовились використовувати ацтекську назву цього паперу — аматль.
Кору здирали, зачищали від поверхневого шару і отримували довгі волокна. Попереднє їхнє використання — виготовлення тканин для одягу. Але полотно з волокон після циклів вимочування, пом'якшення і висушування почали використовувати для малюнків і писемності. Сам папір вважався дивом, а його виготовлення, як і створення текстів, супроводжувалося релігійними обрядами[].
Окрім паперу аматль використовували також шкіри оленів (що нагадує європейський пергамен), кераміку тощо.
За археологічними та письмовими джерелами Мая (а також сапотеки і тольтеки) виготовляли папір для рукописів вже у 3-му столітті н. е., свої кодекси приблизно з 660 року, а їх широке використання припадає на 9-те століття.
Тексти й малюнки створювали з використанням органічних і мінеральних складових. Малюнок починали з контурів, зазвичай чорною фарбою. А вже тло в межах контурів розфарбовували різними кольорами, керуючись релігійно-символічними настановами.
Недовга доба компромісів (колоніальні кодекси)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJpTDBOdlpHVjRYMEp2Y21KdmJtbGpkWE5mSlRJNGNDNWZPU1V5T1M1cWNHY3ZNakF3Y0hndFEyOWtaWGhmUW05eVltOXVhV04xYzE4bE1qaHdMbDg1SlRJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Так склалося, що деяка частина кодексів виготовлялася і після військового підкорення індіанців. Європейські місіонери в 16-му столітті почали використовувати кодекси мая з метою швидшого залучення індіанців до католицтва. Випадково вцілілих писарів і художників-індіанців примушували робити тексти і малюнки, до яких католицькі місіонери додавали написи латиною чи кастильською (іспанською) мовою з поясненням малюнків і текстів. Частка текстів компромісної доби була копіями раніших текстів, що були згодом знищені. Тому вартість цих копій 16-го століття для історичних досліджень значно зросла. Вони навіть отримали назву «колоніальні кодекси».
Представники ордену францисканців також складали звіти про місцеві вірування та звичаї. Частка кодексів була вивезена в Іспанію серед здобичі як військові трофеї. Але вони були забуті в Європі на десятиліття.
Розміри
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTDBOdlpHVjRYMkYwWDBOdmNHRnVMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFEYjJSbGVGOWhkRjlEYjNCaGJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Вивчення випадково збережених кодексів доводить, що рукописи Мая мали 20 см завширшки і декілька метрів завдовжки. Під час створення книги необхідна кількість «сторінок» додавалась пришиванням, аби довести текст до кінця. Рукопис складали на кшталт «гармошки». Складену подібним засобом книжку захищали обкладинками зі шкіри чи дерева, яке прикрашали малюнками, коштовним камінням чи витворами золота.
Розшифровка текстів
Повної розшифровки текстів мая досі нема. Справу утруднюють особливості піктограм мая, які можуть мати до трьох різних значень. Як і кожна мова, мова мая змінювалась з часом, що і відбилося на фонетиці і змісту ієрогліфів.
Знахідки і надії на майбутнє
Аби врятувати кодекси від знищення іспанськими загарбниками, мая ховали вцілілі рукописи в землі чи в печерах. Висока тропічна вологість довершила їхнє знищення. Індіанська спроба захисту кодексів не вдалася.
Необхідність збереження мимоволі унікальними кодексів мая, які стали унікальними, спонукає вчених робити їхні копії і факсиміле, які передаються в різні бібліотеки і музейні збірки заради запобігань знищення в якомусь єдиному місці збереження.
Вивчення доколумбових цивілізацій Америки продовжується, а сама американістика як історична дисципліна перебуває в процесі довгого становлення і досить швидкого розвитку. Продовження розкопок приносить і нові знахідки. Серед них — і рукописи мая. Але використання індіанцями органічних матеріалів не на користь довготривалості цих матеріалів. Щільно склеєні шматки кодексів мая, знайдені археологами, неможливо розгорнути через відсутність у сучасності відповідних зберігаючих технологій. Надія на хіміків-технологів.
Див. також
- Дрезденський кодекс
- Мадридський кодекс
- Кодекс Грольє
- Кнорозов Юрій Валентинович
- Таня Проскурякофф (Tatiana Proskouriakoff 1909—1985), дослідник писемності мая
Посилання
Примітки
- Zorita, Alonso de, Life and labor in ancient México: the brief and summary relations of the lords of New Spain. 1963, стр. 271—272.
- . World Digital Library. 1200-1250. Архів оригіналу за 30 вересня 2013. Процитовано 21 серпня 2013.
- Van Hagen, Victor Wolfgang, The Aztec and Maya Papermakers. Нью-Йорк, J.J. Augustin Publisher, 1944. Стр. 11-12
Джерела
- Талах В.М (19 березня 2011). (PDF). www.bloknot.info. Архів оригіналу (PDF) за 12 серпня 2011. Процитовано 19 березня 2011.
- Кнорозов Ю. В. Иероглифические рукописи майя. Л., 1975. — 272 с.
- Таубе, Карл, Мифы ацтеков и майя. Фаир-Пресс, Москва, 2005.
- Burns, Marna, The Complete Book of Handcrafted Paper. Mineola, N.Y., Courier Dover Publications.
- Coe, Michael D., Breaking the Maya Code. London, Thames & Hudson, 1992.
- Marhenke, Randa, The Ancient Maya Codices, Maya Hieroglyphic Writing. Mesoweb, 2003 [ 18 Червня 2008 у Wayback Machine.]
- Sharer, Robert J. with Traxler, Loa P., The Ancient Maya. Stanford, Stanford University Press.
- Stuart, George E., Quest for Decipherment: A Historical and Biographical Survey of Maya Hieroglyphic Decipherment, New Theories on the Ancient Maya. University Museum Monograph series. Philadelphia, University of Pennsylvania Museum of Archaeology and Anthropology.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ko deksi ma ya umovna nazva chotiroh rukopisiv narodu maya sho zberigayutsya v zahidnoyevropejskih bibliotekah Kodeksi maya Kodeksi maya u VikishovishiIstoriyaTragediya zitknennya dvoh civilizacij Tragichna istoriya zitknennya dvoh civilizacij ispano katolickoyi i mayanskoyi najyaskravishe vidbilasya yak v znishenni lyudskih resursiv maya ta actekiv tak i v cilespryamovanomu znishenni bibliotek cih narodiv Za nepovnimi pidrahunkami ispanski zavojovniki pid chas konkisti zagarbnickoyi vijni v Americi vinishili blizko 70 000 000 indianciv dzherelo Katolicka politika kontrreformaciyi shiroko vikoristana yak v Yevropi tak i v togochasnij Americi sponukala katolikiv ispanciv do majzhe povnogo znishennya literaturnih dzherel zahoplenogo i silno vinishenogo narodu dzherelo Same tomu nashadki mayut tak malo dokumentalnih dzherel na paperovih nosiyah Pislya shirokomasshtabnih zagarbnickih boyiv v Americi ispanski voyaki nepismenni v bilshosti masovo vinishuvali indianski kodeksi dzherelo Perekladi tekstiv yaki pochuli katolicki svyashenniki u vijskah perekonali tih v demonologiyi i yeretizmi knizhok na togochasne stavlennya do nosiyiv chuzhih kultur dzherelo Voyaki otrimali dozvil na nekontrolovane vinishennya usih knizhok maya chi actekiv Tak zberezheni vidomosti pro znachnu zagibel kodeksiv actekiv pid chas rujnaciyi mista Tenochtitlan u1521 roci Te zh same spitkalo i rukopisi maya Ispanec Alonso de Sorita spovishav sho u 1540 roci bachiv v gorah Gvatemali bagato rukopisiv indianciv i navit prohav starih perekladati dlya nogo teksti Za jogo visnovkami to buli istorichni zvistki chi hroniki Diyego de Landa i kodeksi maya Diyego de Landa portret 16 st v monastiri Icamal Yukatan U chervni 1562 roku katolickij yepiskop Yukatana Diyego de Landa vidav nakaz znishuvati usi kodeksi indianciv yaki potraplyat v ruki katolikiv Pravovirni katoliki nazhahani spalennyam yeretikiv zhivcem i donosami v inkviziciyu navit vid vlasnih ditej nakaz vikonali Rukopisi maya buli majzhe cilkom znisheni Diyego de Landa zvituvav Mi znajshli bezlich indianskih knizhok zapisanih yih znakami Oskilki teksti ne mali nichogo okrim zaboboniv i diyavolskih spokus mi yih spalili sho zavdalo indiancyam velikogo gorya Netrivalist paperovih nosiyiv vzagali mogutnij obmezhuvalnij faktor z vivchennya istoriyi narodiv Tomu suchasna nauka znaye najbilshe lishe pro ti minuli civilizaciyi yaki shiroko vikoristovuvali ne paperovi nosiyi informaciyi svinec keramiku i osoblivo kamin Znachne vikoristannya kamenyu i dovgotrivalist napisiv na kameni i obumovlyuyut nashi dosit shiroki znannya pro minule Starodavnih Yegiptu Greciyi Rimu maya Chotiri kodeksi Drezdenskij kodeks maya storinka 2 Chotiri vipadkovo zberezheni kodeksi indianciv maya mayut suchasni nazvi za mistami v bibliotekah yakih voni zberigayutsya Ce zvichni dlya yevropejciv paperovi nosiyi informaciyi Drezdenskij kodeks Madridskij kodeks Parizkij kodeks Kodeks Grolye Drezdenskij ta Madridskij kodeksi mayut teksti stosovno astronomiyi i prognostiki na majbutnye Parizkij ce teksti pro astrologiyu rituali ta bogiv Material Bog doshu u Maya Chak Vaza z pivnochi krayini Gvatemala Malyunok v stili kodeksiv z zobrazhennyam pisarya 7 10 stolittya Bilshist doslidnikiv dzherelo na pochatok 21 go stolittya dotrimuyutsya dumki sho maya z pivostrova Yukatan buli pershim narodom Ameriki yakij pochav vigotovlyati vlasnij papir dzherelo Kodeksi maya napisani na paperi z kori fikusiv hun abo huun Suchasni naukovci domovilis vikoristovuvati acteksku nazvu cogo paperu amatl Koru zdirali zachishali vid poverhnevogo sharu i otrimuvali dovgi volokna Poperednye yihnye vikoristannya vigotovlennya tkanin dlya odyagu Ale polotno z volokon pislya cikliv vimochuvannya pom yakshennya i visushuvannya pochali vikoristovuvati dlya malyunkiv i pisemnosti Sam papir vvazhavsya divom a jogo vigotovlennya yak i stvorennya tekstiv suprovodzhuvalosya religijnimi obryadami dzherelo Okrim paperu amatl vikoristovuvali takozh shkiri oleniv sho nagaduye yevropejskij pergamen keramiku tosho Za arheologichnimi ta pismovimi dzherelami Maya a takozh sapoteki i tolteki vigotovlyali papir dlya rukopisiv vzhe u 3 mu stolitti n e svoyi kodeksi priblizno z 660 roku a yih shiroke vikoristannya pripadaye na 9 te stolittya Teksti j malyunki stvoryuvali z vikoristannyam organichnih i mineralnih skladovih Malyunok pochinali z konturiv zazvichaj chornoyu farboyu A vzhe tlo v mezhah konturiv rozfarbovuvali riznimi kolorami keruyuchis religijno simvolichnimi nastanovami Nedovga doba kompromisiv kolonialni kodeksi Kolonialnij kodeks actekiv Burbonskij z poyasnennyami kastilskoyu movoyu storinka 9 Tak sklalosya sho deyaka chastina kodeksiv vigotovlyalasya i pislya vijskovogo pidkorennya indianciv Yevropejski misioneri v 16 mu stolitti pochali vikoristovuvati kodeksi maya z metoyu shvidshogo zaluchennya indianciv do katolictva Vipadkovo vcililih pisariv i hudozhnikiv indianciv primushuvali robiti teksti i malyunki do yakih katolicki misioneri dodavali napisi latinoyu chi kastilskoyu ispanskoyu movoyu z poyasnennyam malyunkiv i tekstiv Chastka tekstiv kompromisnoyi dobi bula kopiyami ranishih tekstiv sho buli zgodom znisheni Tomu vartist cih kopij 16 go stolittya dlya istorichnih doslidzhen znachno zrosla Voni navit otrimali nazvu kolonialni kodeksi Predstavniki ordenu franciskanciv takozh skladali zviti pro miscevi viruvannya ta zvichayi Chastka kodeksiv bula vivezena v Ispaniyu sered zdobichi yak vijskovi trofeyi Ale voni buli zabuti v Yevropi na desyatilittya Rozmiri Reprodukciya kodeksu z mista Kopan Gonduras muzej Vivchennya vipadkovo zberezhenih kodeksiv dovodit sho rukopisi Maya mali 20 sm zavshirshki i dekilka metriv zavdovzhki Pid chas stvorennya knigi neobhidna kilkist storinok dodavalas prishivannyam abi dovesti tekst do kincya Rukopis skladali na kshtalt garmoshki Skladenu podibnim zasobom knizhku zahishali obkladinkami zi shkiri chi dereva yake prikrashali malyunkami koshtovnim kaminnyam chi vitvorami zolota Rozshifrovka tekstiv Povnoyi rozshifrovki tekstiv maya dosi nema Spravu utrudnyuyut osoblivosti piktogram maya yaki mozhut mati do troh riznih znachen Yak i kozhna mova mova maya zminyuvalas z chasom sho i vidbilosya na fonetici i zmistu iyeroglifiv Znahidki i nadiyi na majbutnye Abi vryatuvati kodeksi vid znishennya ispanskimi zagarbnikami maya hovali vcilili rukopisi v zemli chi v pecherah Visoka tropichna vologist dovershila yihnye znishennya Indianska sproba zahistu kodeksiv ne vdalasya Neobhidnist zberezhennya mimovoli unikalnimi kodeksiv maya yaki stali unikalnimi sponukaye vchenih robiti yihni kopiyi i faksimile yaki peredayutsya v rizni biblioteki i muzejni zbirki zaradi zapobigan znishennya v yakomus yedinomu misci zberezhennya Vivchennya dokolumbovih civilizacij Ameriki prodovzhuyetsya a sama amerikanistika yak istorichna disciplina perebuvaye v procesi dovgogo stanovlennya i dosit shvidkogo rozvitku Prodovzhennya rozkopok prinosit i novi znahidki Sered nih i rukopisi maya Ale vikoristannya indiancyami organichnih materialiv ne na korist dovgotrivalosti cih materialiv Shilno skleyeni shmatki kodeksiv maya znajdeni arheologami nemozhlivo rozgornuti cherez vidsutnist u suchasnosti vidpovidnih zberigayuchih tehnologij Nadiya na himikiv tehnologiv Div takozhDrezdenskij kodeks Madridskij kodeks Kodeks Grolye Knorozov Yurij Valentinovich Tanya Proskuryakoff Tatiana Proskouriakoff 1909 1985 doslidnik pisemnosti mayaPosilannyaPortal Knigi PrimitkiZorita Alonso de Life and labor in ancient Mexico the brief and summary relations of the lords of New Spain 1963 str 271 272 World Digital Library 1200 1250 Arhiv originalu za 30 veresnya 2013 Procitovano 21 serpnya 2013 Van Hagen Victor Wolfgang The Aztec and Maya Papermakers Nyu Jork J J Augustin Publisher 1944 Str 11 12DzherelaTalah V M 19 bereznya 2011 PDF www bloknot info Arhiv originalu PDF za 12 serpnya 2011 Procitovano 19 bereznya 2011 Knorozov Yu V Ieroglificheskie rukopisi majya L 1975 272 s Taube Karl Mify actekov i majya Fair Press Moskva 2005 ISBN 5 8183 0937 1 Burns Marna The Complete Book of Handcrafted Paper Mineola N Y Courier Dover Publications ISBN 0 486 43544 X Coe Michael D Breaking the Maya Code London Thames amp Hudson 1992 ISBN 0 500 05061 9 Marhenke Randa The Ancient Maya Codices Maya Hieroglyphic Writing Mesoweb 2003 18 Chervnya 2008 u Wayback Machine Sharer Robert J with Traxler Loa P The Ancient Maya Stanford Stanford University Press ISBN 0 8047 4816 0 Stuart George E Quest for Decipherment A Historical and Biographical Survey of Maya Hieroglyphic Decipherment New Theories on the Ancient Maya University Museum Monograph series Philadelphia University of Pennsylvania Museum of Archaeology and Anthropology ISBN 0 924171 13 8