Загребська жупанія (хорв. Zagrebačka županija, угор. Zágráb vármegye; лат. Comitatus Zagrabiensis) — назва історичної жупанії з центром у Загребі в хорватсько-угорському королівстві, Хорватському королівстві та Королівстві Хорватія і Славонія.
Загребська жупанія | |||
---|---|---|---|
Zagrebačka županija | |||
| |||
![]() | |||
Жупанія: Округ | |||
Адм. центр | Загреб | ||
Країна | Хорватія | ||
Котарів | 15 | ||
Населення | |||
- повне | 594 052 (1910) | ||
Етнікон | хорвати | ||
Площа | |||
- повна | 7210 км² | ||
Часовий пояс | |||
Дата заснування | 1201 | ||
Дата ліквідації | 1924 | ||
- раніше відомий як | Загребська жупа | ||
![]() | |||
Історія
Загребська жупанія, як і інші жупанії, розвинулася з ранньосередньовічної жупи, яка за правління Арпадовичів (1102—1011) переросла у королівську жупанію. Після Золотої булли Андраша II (1222) королівські жупанії перетворилися на автономні органи шляхетського самоврядування. У той проміжок часу Загребська жупанія простягалася між річками Крапина та Лоня, або до річки Купа. Протягом ХІІІ сторіччя процес структурування управління жупаній завершився, а потім територія Загребської жупанії побільшала за рахунок сусідніх менших жупаній (в XIV ст. в неї влилася Горська жупанія). Жупанія простиралася від Загір'я до Крижевців, Сисака, Карловаця та через Горський Котар аж до моря. У добу османської навали Загребська жупанія мала спільну управу з Крижевецькою. Як самостійна одиниця поновилася 1756 року у зв'язку з кінцем воєн з Османською імперією, а 17 липня 1759 року було офіційно затверджено цю назву (Comitatus Zagrabiensis): того дня імператриця і королева Марія Терезія подарували їй герб і печатку. Наприкінці XVIII століття територія Загребської жупанії розширилася на північну частину Северинської жупанії, яка існувала з 1777 по 1786 рік із центром у Карловаці. В часи реформ Йосифа II Загребську жупанію разом із рештою жупаній майбутнього хорватсько-славонського королівства (за винятком Вировитицької та Сремської) було включено до Загребського округу (хорв. Zagrebačko okružje), який існував у 1785—1790 рр.
1845 року жупанію відновлено, а після хорватсько-угорської угоди вона опинилася у складі новоствореного хорватсько-славонського королівства. У той час вона межувала з австрійськими Штирією і Крайною, австрійсько-угорською Боснією і Герцеговиною та хорватсько-славонськими Вараждинською, Б'єловарсько-Крижевецькою, Пожезькою і Модруш-Рієцькою жупаніями. Так тривало до 1918, коли хорватський парламент розірвав державно-правові відносини з Австрією та Угорщиною. Опинившись у Королівстві СХС, вона разом із Вараждинською жупанією (без Меджимур'я) у 1922 році увійшла до складу новоствореної Загребської області.
Адміністративний поділ
Жупанія у першій половині ХІХ ст. поділялася на шість котарів (районів): Загребський, Светоіванський, Посавський, Покупський, Прекупський та Горський. На початку ХХ ст. жупанію було поділено на такі котари:
Котари | |
---|---|
Котар | Центр |
Велика Гориця | Велика Гориця |
Дуго Село | Дуго Село |
Двор | Двор |
Глина | Глина |
Загреб | Загреб |
Карловаць | Карловаць |
Костайниця | Костайниця |
Петриня | Петриня |
Писаровина | Писаровина |
Самобор | Самобор |
Стубиця | Доня Стубиця |
Светий Іван-Зелина | Светий Іван-Зелина |
Сисак | Сисак |
Топусько | Топусько |
Яська | Ястребарсько |
Центр жупанії | |
Загреб | |
Муніципальні міста | |
Карловаць | |
Петриня | |
Сисак |
Населення
1910 року жупанія налічувала 594 052 жителі, які поділялися на такі мовні спільноти:
- хорватська: 445.870 (75,1 %)
- сербська: 122.558 (20,6 %)
- німецька: 6.016 (1,0 %)
- угорська: 6.068 (1,0 %)
- словацька: 235 (0,0 %)
- румунська: 30 (0,0 %)
- руська: 61 (0,0 %)
- Інші чи невідомі: 13.214 (2,2 %)
Згідно з переписом населення 1910 р., жупанія включала такі релігійні громади:
- римокатолики: 456.423 (76,8 %)
- православні серби: 122 861 (20,7 %)
- грекокатолики: 7.458 (1,3 %)
- юдеї: 5680 (1,0 %)
- лютерани: 785 (0,1 %)
- кальвіністи: 742 (0,1 %)
- унітаріани: 4 (0,0 %)
- інше чи невідомі: 99 (0,0 %)
Примітки
- . Архів оригіналу за 30 серпня 2015. Процитовано 15 квітня 2020.
- Medjimurje.hr — Kamo je, onda, zapravo pripadalo Međimurje? [ 4 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- KlimoTheca :: Könyvtár. Kt.lib.pte.hu. Архів оригіналу за 27 серпня 2013. Процитовано 6 грудня 2012.
- . Kt.lib.pte.hu. Архів оригіналу за 6 травня 2021. Процитовано 6 грудня 2012.
Посилання
- ARHINET — Zagrebačka županija [ 9 квітня 2022 у Wayback Machine.] (хор.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ne plutati z Zagrebskoyu zhupaniyeyu suchasnoyu administrativno teritorialnoyu odiniceyu Horvatiyi Zagrebska zhupaniya horv Zagrebacka zupanija ugor Zagrab varmegye lat Comitatus Zagrabiensis nazva istorichnoyi zhupaniyi z centrom u Zagrebi v horvatsko ugorskomu korolivstvi Horvatskomu korolivstvi ta Korolivstvi Horvatiya i Slavoniya Zagrebska zhupaniyaZagrebacka zupanijaGerbZhupaniya OkrugAdm centr ZagrebKrayina HorvatiyaKotariv 15Naselennya povne 594 052 1910 Etnikon horvatiPlosha povna 7210 km Chasovij poyas UTC 1Data zasnuvannya 1201Data likvidaciyi 1924 ranishe vidomij yak Zagrebska zhupaIstoriyaZagrebska zhupaniya yak i inshi zhupaniyi rozvinulasya z rannoserednovichnoyi zhupi yaka za pravlinnya Arpadovichiv 1102 1011 pererosla u korolivsku zhupaniyu Pislya Zolotoyi bulli Andrasha II 1222 korolivski zhupaniyi peretvorilisya na avtonomni organi shlyahetskogo samovryaduvannya U toj promizhok chasu Zagrebska zhupaniya prostyagalasya mizh richkami Krapina ta Lonya abo do richki Kupa Protyagom HIII storichchya proces strukturuvannya upravlinnya zhupanij zavershivsya a potim teritoriya Zagrebskoyi zhupaniyi pobilshala za rahunok susidnih menshih zhupanij v XIV st v neyi vlilasya Gorska zhupaniya Zhupaniya prostiralasya vid Zagir ya do Krizhevciv Sisaka Karlovacya ta cherez Gorskij Kotar azh do morya U dobu osmanskoyi navali Zagrebska zhupaniya mala spilnu upravu z Krizheveckoyu Yak samostijna odinicya ponovilasya 1756 roku u zv yazku z kincem voyen z Osmanskoyu imperiyeyu a 17 lipnya 1759 roku bulo oficijno zatverdzheno cyu nazvu Comitatus Zagrabiensis togo dnya imperatricya i koroleva Mariya Tereziya podaruvali yij gerb i pechatku Naprikinci XVIII stolittya teritoriya Zagrebskoyi zhupaniyi rozshirilasya na pivnichnu chastinu Severinskoyi zhupaniyi yaka isnuvala z 1777 po 1786 rik iz centrom u Karlovaci V chasi reform Josifa II Zagrebsku zhupaniyu razom iz reshtoyu zhupanij majbutnogo horvatsko slavonskogo korolivstva za vinyatkom Virovitickoyi ta Sremskoyi bulo vklyucheno do Zagrebskogo okrugu horv Zagrebacko okruzje yakij isnuvav u 1785 1790 rr 1845 roku zhupaniyu vidnovleno a pislya horvatsko ugorskoyi ugodi vona opinilasya u skladi novostvorenogo horvatsko slavonskogo korolivstva U toj chas vona mezhuvala z avstrijskimi Shtiriyeyu i Krajnoyu avstrijsko ugorskoyu Bosniyeyu i Gercegovinoyu ta horvatsko slavonskimi Varazhdinskoyu B yelovarsko Krizheveckoyu Pozhezkoyu i Modrush Riyeckoyu zhupaniyami Tak trivalo do 1918 koli horvatskij parlament rozirvav derzhavno pravovi vidnosini z Avstriyeyu ta Ugorshinoyu Opinivshis u Korolivstvi SHS vona razom iz Varazhdinskoyu zhupaniyeyu bez Medzhimur ya u 1922 roci uvijshla do skladu novostvorenoyi Zagrebskoyi oblasti Administrativnij podilZhupaniya u pershij polovini HIH st podilyalasya na shist kotariv rajoniv Zagrebskij Svetoivanskij Posavskij Pokupskij Prekupskij ta Gorskij Na pochatku HH st zhupaniyu bulo podileno na taki kotari KotariKotar CentrVelika Goricya Velika GoricyaDugo Selo Dugo SeloDvor DvorGlina GlinaZagreb ZagrebKarlovac KarlovacKostajnicya KostajnicyaPetrinya PetrinyaPisarovina PisarovinaSamobor SamoborStubicya Donya StubicyaSvetij Ivan Zelina Svetij Ivan ZelinaSisak SisakTopusko TopuskoYaska YastrebarskoCentr zhupaniyiZagrebMunicipalni mistaKarlovacPetrinyaSisakNaselennya1910 roku zhupaniya nalichuvala 594 052 zhiteli yaki podilyalisya na taki movni spilnoti horvatska 445 870 75 1 serbska 122 558 20 6 nimecka 6 016 1 0 ugorska 6 068 1 0 slovacka 235 0 0 rumunska 30 0 0 ruska 61 0 0 Inshi chi nevidomi 13 214 2 2 Zgidno z perepisom naselennya 1910 r zhupaniya vklyuchala taki religijni gromadi rimokatoliki 456 423 76 8 pravoslavni serbi 122 861 20 7 grekokatoliki 7 458 1 3 yudeyi 5680 1 0 lyuterani 785 0 1 kalvinisti 742 0 1 unitariani 4 0 0 inshe chi nevidomi 99 0 0 Primitki Arhiv originalu za 30 serpnya 2015 Procitovano 15 kvitnya 2020 Medjimurje hr Kamo je onda zapravo pripadalo Međimurje 4 serpnya 2020 u Wayback Machine KlimoTheca Konyvtar Kt lib pte hu Arhiv originalu za 27 serpnya 2013 Procitovano 6 grudnya 2012 Kt lib pte hu Arhiv originalu za 6 travnya 2021 Procitovano 6 grudnya 2012 PosilannyaARHINET Zagrebacka zupanija 9 kvitnya 2022 u Wayback Machine hor