Білі американці — американці США, які вважаються білими. Бюро перепису населення США визначає білих людей як таких, «що походять від будь-яких корінних народів Європи, Близького Сходу та Північної Африки». Як і всі офіційні американські расові категорії, «білі» містять як «неіспаномовний чи латиноамериканський», так і «іспаномовний та латиноамериканський» компоненти, другий з яких складається переважно з білих [en] і білих [en]. Термін «європеоїд» часто використовують нарівні з «білий», хоча ці терміни не є синонімами.
Білі американці | |||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||||||||||||||||||||||||
Самоназва | Білі англосаксонські протестанти (англ. White Anglo-Saxon Protestant, WASP) | ||||||||||||||||||||||||||||||
Кількість | 228,182,410; 75,05 % від всього населення США | ||||||||||||||||||||||||||||||
Ареал | США | ||||||||||||||||||||||||||||||
Мова | переважно англійська, меншою мірою іспанська |
Серед білих американців найбільший відсоток становлять: німецькі американці (16.5 %), ірландські американці (11.9 %), [en] (9.2 %), італоамериканці (5.5 %), [en] (5.4 %), франкоамериканці (4 %), польські американці (3 %), [en] (1.9 %), [en] (1.6 %), [en] (1.5 %), і [en] (1.4 %). Проте, вважають, що існує недооцінка кількості англо-американців та британських американців, оскільки вони зазвичай самі визначають себе як просто "[en]" (6.9 %), через те, що вже тривалий час проживають на території Америки.
Білі (зокрема іспаномовні, які ідентифікують себе як білі) становили більшість, загалом близько 246,660,710, або 77.35 % населення станом на 2014 рік. Неіспаномовні білі становили близько 197,870,516, або 62.06 % жителів США.
Історичні й нинішні визначення
Визначення того, кого вважати «білими», змінювалися протягом усієї історії Сполучених Штатів.
Нинішнє визначення перепису населення США
Термін «білий американець» може охоплювати багато різних етнічних груп. Хоча перепис населення США спрямований на те, щоб відбити соціальне визначення раси, але соціальні аспекти раси є більш складними, ніж критерії перепису. Перепис населення США 2000 року стверджує, що расові категорії «зазвичай відбивають соціальне визначення раси, визнане у США. Вони не відповідають жодним біологічним, антропологічним або генетичним критеріям».
В питанні перепису як варіант перераховані такі раси: біла американці, афроамериканці, індіанці та корінні мешканці Аляски, [en], азійські американці, а також «деякі інші раси». Крім того, відповідач має можливість позначити більш як одну расову та/або етнічну категорію. Бюро перепису населення визначає білих людей таким чином:
«Білими» називаються люди, які походять від будь-якого з корінних народів Європи, Близького Сходу та Північної Африки. До цієї категорії входять люди, які вказали свою расу як «білу» або повідомили про ірландське, німецьке, італійське, ліванське, арабське, марокканське або європейське походження.
У документах бюро переписів США визначення білі як і всі інші офіційні расові категорії перетинається з терміном , що з'явився в переписі населення 1980 року як категорія етносу, окрема і незалежна від раси. Іспаномовні або латиноамериканці загалом становлять різноманітну з расового погляду групу і є найбільшою меншиною в країні.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUwTDBGaWNtRm9ZVzFNYVc1amIyeHVUMmxzVUdGcGJuUnBibWN4T0RZNVVtVnpkRzl5WldRdWFuQm5MekUzTUhCNExVRmljbUZvWVcxTWFXNWpiMnh1VDJsc1VHRnBiblJwYm1jeE9EWTVVbVZ6ZEc5eVpXUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV4TDFKaGNYVmxiRjlYWld4amFGOHhPVGM1WDJOeWIzQndaV1JmTWk1cWNHY3ZNVGN3Y0hndFVtRnhkV1ZzWDFkbGJHTm9YekU1TnpsZlkzSnZjSEJsWkY4eUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У тих випадках, коли особи не ідентифікували себе, визначальним чинником ставало національне походження.
Крім того, людей, які в розділі «інші раси» повідомили, що вони мусульмани (або належать до сект ісламу, таких як шиїти або суніти), євреї, зороастрійці, або європеоїди, автоматично зараховували до білих. Перепис населення США вважає, що відповідь «європеоїд» або «арієць» означає синонім до слова білий.
Соціальне визначення
У сучасних Сполучених Штатах, по суті, кожного, хто має європейське походження, вважають білим. Однак багато етнічних груп, які бюро перепису США класифікує як білих, наприклад, американські євреї, арабо-американці та або латиноамериканці можуть себе і не вважати білими.
Визначення білих істотно змінилося в ході американської історії. Серед європейців, яких не вважали білими в якийсь момент американській були італійці, греки, іспанці, ірландці, шведи, німці, фіни, росіяни і французи.
На ранньому етапі історії США білими зазвичай називали тих, хто мав британський родовід або північне (скандинавське) і північно-західне (англійське та французьке) європейське походження.
Девід Р. Редігер стверджує, що конструкція «біла раса» в США була спробою рабовласників ментально дистанціюватись від рабів. Намагання офіційно вважатися білим за законом часто виходить на поверхню в судових суперечках за досягнення громадянства.
Визначення критичної расової теорії
[en] увібрала в себе, як один із первісних впливів, документальні нариси Джеймса Болдвіна, який стверджував, що білизна була вигаданою категорією, конструктом без прив'язки до якоїсь культури взагалі, а лише заради панування і геноциду. Такі науковці як [en], [en], та інші ґрунтували свої роботи саме на такому визначенні.
Оскільки білі, особливо білі англосаксонські протестанти, або WASP'и, є домінантною расовою та культурною групою, то за словами соціолога [en], який пише з погляду критичної теорії, «Біла культура являє собою загальний культурний мейнстрім, тож не-білу культуру розглядають як відхилення від норми в позитивний або негативний бік. Крім того, білі зазвичай непропорційно представлені у владі, контролюючи майже всі політичні, економічні та культурні інститути».
Однак, за словами Сейдмана, білі найчастіше не знають про своє панівне становище, а також про той спосіб, у який їхня культура завжди була домінантною в США, оскільки вони не ідентифікують себе як членів певної расової групи, але неправильно сприймають свої погляди і культуру як «безрасові», тоді як насправді це етно-національна (етнічна або культурна) особливість, головний компонент у якій расовий.
Демографічна інформація
Білі Американці 1790—2010 | |||||
---|---|---|---|---|---|
Рік | Населення | % від США | Рік | Населення | % США |
1790 | 3,172,006 | 80.7 | 1910 | 81,731,957 | 88.9 |
1800 | 4,306,446 | 81.1 | 1920 | 94,820,915 | 89.7 |
1810 | 5,862,073 | 81.0 | 1930 | 110,286,740 | 89.8 (найвищий) |
1820 | 7,866,797 | 81.6 | 1940 | 118,214,870 | 89.8 (найвищий) |
1830 | 10,532,060 | 81.9 | 1950 | 134,942,028 | 89.5 |
1840 | 14,189,705 | 83.2 | 1960 | 158,831,732 | 88.6 |
1850 | 19,553,068 | 84.3 | 1970 | 177,748,975 | 87.5 |
1860 | 26,922,537 | 85.6 | 1980 | 188,371,622 | 83.1 |
1870 | 33,589,377 | 87.1 | 1990 | 199,686,070 | 80.3 |
1880 | 43,402,970 | 86.5 | 2000 | 211,460,626 | 75.1 |
1890 | 55,101,258 | 87.5 | 2010 | 223,553,265 | 72.4 |
1900 | 66,809,196 | 87.9 |
Станом на 2008 рік білі становили 79.8 % або 75 % американського населення. Це останнє число іноді записують як 77.1 %, коли до нього зараховують близько 2% населення, які визначили себе як білі в поєднанні з однією або більшою кількістю рас. Найбільшими етнічними групами (за родоводом) серед білих американців були німці, потім ірландці та англійці. Під час перепису 1980 року 49,598,035 американців вказали, що вони були англійського походження, що робить їх 26 % країни і найбільшою групою того часу, навіть більшою, ніж населення тогочасної Англії. Трохи більш як половина з цих людей вказуватимуть під час наступних переписів, що вони мають «американський» родовід і практично скрізь, де «американське» походження переважає станом на 2000 рік, «англійське» мало більшість під час перепису 1980 року.
Білі американці, за прогнозами, залишаться більшістю, хоча їх відсоток поступово знижується. Однак, за прогнозами неіспаномовні білі в цій групі становитимуть менш як 50 % всього населення до 2042 року, оскільки вони мають найнижчий коефіцієнт народжуваності серед основних расових груп у США. Також цьому сприяє масова імміграція представників етнічних груп з більш високою народжуваністю, а також змішані шлюби з іспаномовними.
Розподіл за географією
Згідно з визначенням перепису, білі американці становлять більшість майже у всіх штатах. Вони не становлять більшості на Гаваях, у багатьох індіанських резерваціях, частині Півдня, відомій як чорний пояс, в окрузі Колумбія, всіх територіях США, і в багатьох міських районах по всій країні. Неіспаномовні білі також не є більшістю в кількох південно-західних штатах.
Загалом найвищу концентрація тих, кого Бюро перепису населення називає «лише білими» зареєстровано на Середньому Заході, у Новій Англії, у штатах Скелястих гір, Кентуккі та Західній Вірджинії. Найнижчу концентрацію білі мають у південних і середньо-атлантичних Штатах.
Хоча у всіх великих географічних зонах переважають білі американці, але набагато більші відмінності можуть траплятися між окремими частинами великих міст.
Штати з найвищим відсотком білих американців, станом на 2007 рік:
- Вермонт 96.2 %
- Мен 95.5 %
- Нью-Гемпшир 95.0 %
- Західна Вірджинія 94.3 %
- Айова 92.9 %
- Айдахо 92.1 %
- Вайомінг 91.6 %
- Міннесота 90.94 %
- Північна Дакота 90.9 %
Штати з найвищим відсотком неіспаномовних білих, станом на 2007 рік:
- Вермонт 95.4 %
- Мен 94.8 %
- Західна Вірджинія 93.7 %
- Нью-Гемпшир 93.4 %
- Айова 90.9 %
- Північна Дакота 90.2 %
- Монтана 88.3 %
- Кентуккі 88.1 %
- Вайомінг 87.7 %
- Південна Дакота 86.5 %
Дохід і рівень освіти
Білі американці мають другий найвищий рівень [en] і [en]. Середній дохід на одного члена домогосподарства є найвищим, оскільки білі американці мають найменший розмір домогосподарств. У 2006 році середній особистий дохід білого американця віком 25 років і старше становив $33,030, а ті, хто мав повний робочий день у віці від 25 до 64, заробляли $34,432. Оскільки 42 % всіх домогосподарств мали двох годувальників, то середній дохід домогосподарства був значно вищим, і становив $48,554 станом на 2005 рік. Єврейські американці посідають перше місце за рівнем сімейного доходу, особистого доходу і рівня освіти серед білих американців. Станом на 2005 рік білі домогосподарства мали середній дохід $48,977, що на 10,3 % вище за середній рівень по країні $44,389. Серед [en], 86 % з яких класифікували себе як білі, народжені в США особи мають вищий середній дохід і рівень освіти, ніж більшість інших білих.
Рівень бідності серед білих американців другий найнижчий серед усіх расових груп. 10.8 % білих живуть за межею бідності, що на 3 % нижче, ніж в середньому по країні. Однак, оскільки більшість американців білі, то й 48 % американців, що живуть в бідності, також білі.
[en] білих американців є другим за величиною в країні, після азійських американців. Загалом майже третина білих американців мала ступінь бакалавра. Причому білі, які народилися за межами країни, мали кращу освіту, ніж білі уродженці США: 37.6 % народжених за кордоном білих і 29,7 % уродженців США мали вищу освіту. Обидві цифри вищі, ніж середній показник для всіх расових груп 27,2 %.
[en] була найбільшою серед білих, білі чоловіки заробляли більше за білих жінок на 48 %. Дані перепису населення за 2005 рік показують, що середній дохід білих жінок був нижчим, ніж у чоловіків усіх рас. У 2005 році середній дохід у білих американських жінок був лише трохи вищим, ніж у афроамериканських жінок.
Білі американці більше прагнуть жити в передмістях і малих містах, ніж їх чорні співвітчизники.
Населення за штатом або територією
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelppTDFkb2FYUmxYMEZ0WlhKcFkyRnVYMko1WDNOMFlYUmxYMmx1WDNSb1pWOVZVMEZmYVc1Zk1qQXhNQzV6ZG1jdk5EQXdjSGd0VjJocGRHVmZRVzFsY21sallXNWZZbmxmYzNSaGRHVmZhVzVmZEdobFgxVlRRVjlwYmw4eU1ERXdMbk4yWnk1d2JtYz0ucG5n.png)
Штат/Територія | Нас. 2000 | % нас. 2000 | Нас. 2010 | % нас. 2010 | % зростання 2000—2010 |
---|---|---|---|---|---|
![]() | 3,162,808 | 71.1 % | 3,275,394 | 68.5 % | +3.56 % ▲ |
![]() | 434,534 | 69.3 % | 473,576 | 66.7 % | +8.98 % ▲ |
![]() | 3,873,611 | 75.5 % | 4,667,121 | 73.0 % | +20.48 % ▲ |
![]() | 2,138,598 | 80.0 % | 2,245,229 | 77.0 % | +4.99 % ▲ |
![]() | 20,170,059 | 79.7 % | 21,453,934 | 74.0 % | +6.36 % ▲ |
![]() | 3,560,005 | 82.8 % | 4,089,202 | 81.3 % | +14.86 % ▲ |
![]() | 2,780,355 | 81.6 % | 2,772,410 | 77.6 % | -0.28 % ▼ |
![]() | 584,773 | 74.6 % | 618,617 | 68.9 % | +5.79 % ▲ |
![]() | 176,101 | 30.8 % | 231,471 | 38.5 % | +31.44 % ▲ |
![]() | 12,465,029 | 78.0 % | 14,109,162 | 75.0 % | +13.19 % ▲ |
![]() | 5,327,281 | 65.1 % | 5,787,440 | 59.7 % | +8.64 % ▲ |
![]() | 294,102 | 24.3 % | 336,599 | 24.7 % | +14.45 % ▲ |
![]() | 1,177,304 | 91.0 % | 1,396,487 | 89.1 % | +18.62 % ▲ |
![]() | 9,125,471 | 73.5 % | 9,177,877 | 71.5 % | +0.57 % ▲ |
![]() | 5,320,022 | 87.5 % | 5,467,906 | 84.3 % | +2.78 % ▲ |
![]() | 2,748,640 | 93.9 % | 2,781,561 | 91.3 % | +1.20 % ▲ |
![]() | 2,313,944 | 86.1 % | 2,391,044 | 83.8 % | +3.33 % ▲ |
![]() | 3,640,889 | 90.1 % | 3,809,537 | 87.8 % | +4.63 % ▲ |
![]() | 2,856,161 | 63.9 % | 2,836,192 | 62.6 % | -0.70 % ▼ |
![]() | 1,236,014 | 96.9 % | 1,264,971 | 95.2 % | +2.34 % ▲ |
![]() | 3,391,308 | 64.0 % | 3,359,284 | 58.2 % | -0.94 % ▼ |
![]() | 5,367,286 | 84.5 % | 5,265,236 | 80.4 % | -1.90 % ▼ |
![]() | 7,966,053 | 80.2 % | 7,803,120 | 78.9 % | -2.04 % ▼ |
![]() | 4,400,282 | 89.4 % | 4,524,062 | 85.3 % | +2.81 % ▲ |
![]() | 1,746,099 | 61.4 % | 1,754,684 | 59.1 % | +0.49 % ▲ |
![]() | 4,748,083 | 84.9 % | 4,958,770 | 82.8 % | +4.44 % ▲ |
![]() | 817,229 | 90.6 % | 884,961 | 89.4 % | +8.29 % ▲ |
![]() | 1,533,261 | 89.6 % | 1,572,838 | 86.1 % | +2.58 % ▲ |
![]() | 1,501,886 | 75.2 % | 1,786,688 | 66.2 % | +18.96 % ▲ |
![]() | 1,186,851 | 96.0 % | 1,236,050 | 92.3 % | +4.14 % ▲ |
![]() | 6,104,705 | 72.6 % | 6,029,248 | 68.6 % | -1.23 % ▼ |
![]() | 1,214,253 | 66.8 % | 1,407,876 | 68.4 % | +15.95 % ▲ |
![]() | 12,893,689 | 67.9 % | 12,740,974 | 65.7 % | -1.18 % ▼ |
![]() | 5,804,656 | 72.1 % | 6,528,950 | 68.5 % | +12.48 % ▲ |
![]() | 593,181 | 92.4 % | 605,449 | 90.0 % | +2.07 % ▲ |
![]() | 9,645,453 | 85.0 % | 9,539,437 | 82.7 % | -1.10 % ▼ |
![]() | 2,628,434 | 76.2 % | 2,706,845 | 72.2 % | +2.98 % ▲ |
![]() | 2,961,623 | 86.6 % | 3,204,614 | 83.6 % | +8.20 % ▲ |
![]() | 10,484,203 | 85.4 % | 10,406,288 | 81.9 % | -0.74 % ▼ |
![]() | 891,191 | 85.0 % | 856,869 | 81.4 % | -3.85 % ▼ |
![]() | 2,695,560 | 67.2 % | 3,060,000 | 66.2 % | +13.52 % ▲ |
![]() | 669,404 | 88.7 % | 699,392 | 85.9 % | +4.48 % ▲ |
![]() | 4,563,310 | 80.2 % | 4,921,948 | 77.6 % | +7.86 % ▲ |
![]() | 14,799,505 | 71.0 % | 17,701,552 | 70.4 % | +19.61 % ▲ |
![]() | 1,992,975 | 89.2 % | 2,379,560 | 86.1 % | +19.40 % ▲ |
![]() | 589,208 | 96.8 % | 596,292 | 95.3 % | +1.20 % ▲ |
![]() | 5,120,110 | 72.3 % | 5,486,852 | 68.6 % | +7.16 % ▲ |
![]() | 4,821,823 | 81.8 % | 5,196,362 | 77.3 % | +7.77 % ▲ |
![]() | 1,718,777 | 95.0 % | 1,739,988 | 93.9 % | +1.23 % ▲ |
![]() | 4,769,857 | 88.9 % | 4,902,067 | 86.2 % | +2.77 % ▲ |
![]() | 454,670 | 92.1 % | 511,279 | 90.7 % | +12.45 % ▲ |
![]() | 682 | 1.2 % | |||
![]() | 10,666 | 6.9 % | |||
![]() | 1,274 | 1.8 % | |||
![]() | 3,064,862 | 80.5 % | 2,825,100 | 75.8 % | -7.17 % ▼ |
![]() | 12,275 | 11.3 % | 17,131 | 16.1 % | +39.56 % ▲ |
![]() | 211,460,626 | 75.1 % | 223,553,265 | 72.4 % | +5.72 % ▲ |
Культура
Починаючи з їхньої ранньої присутності в Північній Америці, білі американці зробили свій внесок у літературу, мистецтво, кіно, релігію, сільськогосподарські навички, продукти харчування, науку і технології, моду і одяг, музику, мову, правову систему, політичну систему, соціальні та технологічні інновації в американську культуру. Біла американська культура отримала свої найбільш ранні впливи від англійських, шотландських, валлійських та ірландських поселенців і кількісно є найбільшою частиною американської культури. Загальна американська культура віддзеркалює білу американську культуру. Культура розвивалася задовго до того, як Сполучені Штати утворили окрему країну. Значна частина американської культури свідчить про вплив англійської культури. Колоніальні зв'язки з Великою Британією сприяли поширенню англійської мови, правової системи та інших культурних атрибутів.
Примітки
- Karen R. Humes, Nicholas A. Jones, and Roberto R. Ramirez, ред. (March 2011). (PDF). United States Census Bureau. с. 3. Архів оригіналу (PDF) за 29 квітня 2011. Процитовано 8 вересня 2013.
- (PDF). United States Census Bureau. August 2001. Архів оригіналу (PDF) за 31 березня 2019. Процитовано 10 березня 2011.
- Derek Thompson (19 серпня 2008). . Slate. Архів оригіналу за 9 березня 2011. Процитовано 10 березня 2011.
- Lee, Sandra Soo-Jin; Mountain, Joanna; Koenig, Barbara A. (2001). (PDF). Yale Journal of Health Policy, Law, and Ethics. 2001 (1): 33—75. PMID 12669320. Архів оригіналу (PDF) за 3 березня 2016. Процитовано 16 січня 2017.
- Dominic Pulera (20 жовтня 2004). . с. 57. Архів оригіналу за 7 вересня 2015. Процитовано 22 жовтня 2016.
{{}}
: Проігноровано|website=
() - Reynolds Farley, 'The New Census Question about Ancestry: What Did It Tell Us?', Demography, Vol. 28, No. 3 (August 1991), pp. 414, 421.
- Stanley Lieberson and Lawrence Santi, 'The Use of Nativity Data to Estimate Ethnic Characteristics and Patterns', Social Science Research, Vol. 14, No. 1 (1985), pp. 44-6.
- Stanley Lieberson and Mary C. Waters, 'Ethnic Groups in Flux: The Changing Ethnic Responses of American Whites', Annals of the American Academy of Political and Social Science, Vol. 487, No. 79 (September 1986), pp. 82-86.
- Bureau, U.S. Census. . Архів оригіналу за 7 січня 2012. Процитовано 16 січня 2017.
- Sharon R. Ennis; Merarys Ríos-Vargas; Nora G. Albert (May 2011). (PDF). с. 14. Архів оригіналу (PDF) за 27 січня 2018. Процитовано 11 липня 2011.
- . Архів оригіналу за 4 березня 2010. Процитовано 25 квітня 2010.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Бюро перепису населення США. Архів оригіналу за березень 25, 2010. Процитовано 11 листопада 2008.
Origin can be viewed as the heritage, nationality group, lineage, or country of birth of the person or the person's parents or ancestors before their arrival in the United States. People who identify their origin as Spanish, Hispanic, or Latino may be of any race.
- Overview of Race and Hispanic Origin: 2000 (PDF). Census.gov. Архів оригіналу (PDF) за 23 березня 2012. Процитовано 22 жовтня 2016.
- . Архів оригіналу за 26 жовтня 2010. Процитовано 5 листопада 2010.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - (PDF). Seer.cancer.gov. 21 травня 2007. Архів оригіналу (PDF) за 22 лютого 2013. Процитовано 22 жовтня 2016.
- . Lib.umich.edu. Архів оригіналу за 2 травня 2008. Процитовано 22 жовтня 2016.
- . Ucpress.net. Архів оригіналу за 31 липня 2011. Процитовано 16 січня 2017.
- Seth Korelitz, "The Menorah Idea: From Religion to Culture, From Race to Ethnicity, " American Jewish History 1997 85(1): 75–100. 0164–0178
- Peter Novick, The Holocaust in American Life (1999); Hilene Flanzbaum, ed.
- Steve Siporin, "Immigrant and Ethnic Family Folklore, " Western States Jewish History 1990 22(3): 230—242. 0749–5471
- M. Lerner, Village Voice, 1993
- Armas Kustaa Ensio Holmio, «History of the Finns in Michigan», p. 17
- [en], Racist America: roots, current realities, and future reparations, Routledge, 2000, p.77.
- Eric Dregni, «Vikings in the attic: In search of Nordic America», p. 176
- John Tehranian, "Performing Whiteness: Naturalization Litigation and the Construction of Racial Identity in America, " The Yale Law Journal, Vol. 109, No. 4.
- Roediger, Wages of Whiteness, 186; Tony Horwitz, Confederates in the Attic: Dispatches from the Unfinished Civil War (New York, 1998).
- Sweet, Frank W. Legal History of the Color Line: The Notion of Invisible Blackness.
- Seidman, S. (2004).
- Official census statistics of the United States race and Hispanic origin population (PDF). Census.gov. Архів оригіналу (PDF) за 25 лютого 2010. Процитовано 16 січня 2017.
- Census 2000 Summary File 1 (SF 1) 100-Percent Data Geographic Area: United States. Census.gov. Архів оригіналу за 12 лютого 2020. Процитовано 16 січня 2017.
- (PDF). Census.gov. Архів оригіналу (PDF) за 31 березня 2019. Процитовано 16 січня 2017.
- (PDF). Census.gov. Архів оригіналу (PDF) за 29 квітня 2011. Процитовано 16 січня 2017.
- T4-2008. Hispanic or Latino By Race [15]. 2008 Population Estimates. U.S. Census Bureau. Архів оригіналу за лютий 12, 2020. Процитовано 15 березня 2010.
- B03002. HISPANIC OR LATINO ORIGIN BY RACE. 2008 American Community Survey 1-Year Estimates. U.S. Census Bureau. Архів оригіналу за лютий 12, 2020. Процитовано 16 березня 2010.
- Detailed Tables – American FactFinder; T3-2008. Race [7]. 2008 Population Estimates. U.S. Census Bureau. Архів оригіналу за лютий 12, 2020. Процитовано 16 березня 2010.
- American Fact Finder. Factfinder.census.gov. Архів оригіналу за 12 лютого 2020. Процитовано 22 жовтня 2016.
- (PDF). Бюро перепису населення США. Архів оригіналу (Excel) за 6 березня 2008. Процитовано 5 травня 2008.
- (PDF). Census.gov. Архів оригіналу (PDF) за 24 лютого 2012. Процитовано 22 жовтня 2016.
- Lieberson, Stanley & Waters, Mary C. (1986). Ethnic Groups in Flux: The Changing Ethnic Responses of American Whites. Annals of the American Academy of Political and Social Science. 487 (79): 82—86. doi:10.1177/0002716286487001004.
- Fischer, David Hackett (1989). Albion's Seed: Four British Folkways in America. New York: Oxford University Press. с. 633–639. ISBN .
- . Familyfacts.org. Архів оригіналу за 12 листопада 2016. Процитовано 16 січня 2017.
- Brewer, Cynthia; Trudy Suchan (2001). Census 2000, The Geography of US Diversity. Redlands, California: ESRI Press.
- . Архів оригіналу за травень 5, 2007. Процитовано 5 жовтня 2006.
- . Census.gov. Архів оригіналу за 17 липня 2009. Процитовано 16 січня 2017.
- Bureau, U.S. Census. . Архів оригіналу за 20 листопада 2011. Процитовано 16 січня 2017.
- . Israelnationalnews.com. 25 червня 2008. Архів оригіналу за 15 лютого 2015. Процитовано 22 жовтня 2016.
- (PDF). Pewhispanic.org. Архів оригіналу (PDF) за 30 травня 2009. Процитовано 22 жовтня 2016.
- (PDF). Census.gov. Архів оригіналу (PDF) за 28 березня 2019. Процитовано 22 жовтня 2016.
- . Архів оригіналу за 4 липня 2007. Процитовано 5 червня 2007.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 22 липня 2006. Процитовано 23 грудня 2006.
- . Архів оригіналу за 4 січня 2007. Процитовано 20 січня 2007.
- (PDF). Siepr.stanford.edu. Архів оригіналу (PDF) за 11 жовтня 2016. Процитовано 22 жовтня 2016.
- ASD, Website Services & Coordination Staff,. . Архів оригіналу за 28 липня 2013. Процитовано 16 січня 2017.
- . pbslearningmedia.org. Архів оригіналу за 11 жовтня 2016. Процитовано 16 січня 2017.
- James B. Minahan (14 березня 2013). . с. 9. Архів оригіналу за 11 листопада 2020. Процитовано 22 жовтня 2016.
{{}}
: Проігноровано|website=
()
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bili amerikanci amerikanci SShA yaki vvazhayutsya bilimi Byuro perepisu naselennya SShA viznachaye bilih lyudej yak takih sho pohodyat vid bud yakih korinnih narodiv Yevropi Blizkogo Shodu ta Pivnichnoyi Afriki Yak i vsi oficijni amerikanski rasovi kategoriyi bili mistyat yak neispanomovnij chi latinoamerikanskij tak i ispanomovnij ta latinoamerikanskij komponenti drugij z yakih skladayetsya perevazhno z bilih en i bilih en Termin yevropeoyid chasto vikoristovuyut narivni z bilij hocha ci termini ne ye sinonimami Bili amerikanciBendzhamin FrenklinDzhordzh VashingtonSemyuel MorzeEdgar Ellan PoAvraam LinkolnGarriyet Bicher StouGerman MelvillMark TvenTomas Edison ru Genri FordTomas MorganDzhek LondonDzhordzhiya O KifAmeliya ErgartVolt DisnejCharlz LindbergRobert OppengejmerRobert GajnlajnViv yen LiRej BredberiMerilin MonroOdri GepbernNil ArmstrongElvis PresliBill GejtsStiven DzhobsMajkl FelpsSamonazva Bili anglosaksonski protestanti angl White Anglo Saxon Protestant WASP Kilkist 228 182 410 75 05 vid vsogo naselennya SShAAreal SShAMova perevazhno anglijska menshoyu miroyu ispanska Sered bilih amerikanciv najbilshij vidsotok stanovlyat nimecki amerikanci 16 5 irlandski amerikanci 11 9 en 9 2 italoamerikanci 5 5 en 5 4 frankoamerikanci 4 polski amerikanci 3 en 1 9 en 1 6 en 1 5 i en 1 4 Prote vvazhayut sho isnuye nedoocinka kilkosti anglo amerikanciv ta britanskih amerikanciv oskilki voni zazvichaj sami viznachayut sebe yak prosto en 6 9 cherez te sho vzhe trivalij chas prozhivayut na teritoriyi Ameriki Bili zokrema ispanomovni yaki identifikuyut sebe yak bili stanovili bilshist zagalom blizko 246 660 710 abo 77 35 naselennya stanom na 2014 rik Neispanomovni bili stanovili blizko 197 870 516 abo 62 06 zhiteliv SShA Istorichni j ninishni viznachennyaViznachennya togo kogo vvazhati bilimi zminyuvalisya protyagom usiyeyi istoriyi Spoluchenih Shtativ Ninishnye viznachennya perepisu naselennya SShA Termin bilij amerikanec mozhe ohoplyuvati bagato riznih etnichnih grup Hocha perepis naselennya SShA spryamovanij na te shob vidbiti socialne viznachennya rasi ale socialni aspekti rasi ye bilsh skladnimi nizh kriteriyi perepisu Perepis naselennya SShA 2000 roku stverdzhuye sho rasovi kategoriyi zazvichaj vidbivayut socialne viznachennya rasi viznane u SShA Voni ne vidpovidayut zhodnim biologichnim antropologichnim abo genetichnim kriteriyam V pitanni perepisu yak variant pererahovani taki rasi bila amerikanci afroamerikanci indianci ta korinni meshkanci Alyaski en azijski amerikanci a takozh deyaki inshi rasi Krim togo vidpovidach maye mozhlivist poznachiti bilsh yak odnu rasovu ta abo etnichnu kategoriyu Byuro perepisu naselennya viznachaye bilih lyudej takim chinom Bilimi nazivayutsya lyudi yaki pohodyat vid bud yakogo z korinnih narodiv Yevropi Blizkogo Shodu ta Pivnichnoyi Afriki Do ciyeyi kategoriyi vhodyat lyudi yaki vkazali svoyu rasu yak bilu abo povidomili pro irlandske nimecke italijske livanske arabske marokkanske abo yevropejske pohodzhennya U dokumentah byuro perepisiv SShA viznachennya bili yak i vsi inshi oficijni rasovi kategoriyi peretinayetsya z terminom sho z yavivsya v perepisi naselennya 1980 roku yak kategoriya etnosu okrema i nezalezhna vid rasi Ispanomovni abo latinoamerikanci zagalom stanovlyat riznomanitnu z rasovogo poglyadu grupu i ye najbilshoyu menshinoyu v krayini Prezident Avraam Linkoln pohodiv vid en Jogo predki buli z Angliyi ta Uelsu Aktrisa Rakel Velch maye ispanske cherez Boliviyu ta Anglijske pohodzhennya Yiyi predok pribuv na korabli Mejflaver U tih vipadkah koli osobi ne identifikuvali sebe viznachalnim chinnikom stavalo nacionalne pohodzhennya Krim togo lyudej yaki v rozdili inshi rasi povidomili sho voni musulmani abo nalezhat do sekt islamu takih yak shiyiti abo suniti yevreyi zoroastrijci abo yevropeoyidi avtomatichno zarahovuvali do bilih Perepis naselennya SShA vvazhaye sho vidpovid yevropeoyid abo ariyec oznachaye sinonim do slova bilij Socialne viznachennya U suchasnih Spoluchenih Shtatah po suti kozhnogo hto maye yevropejske pohodzhennya vvazhayut bilim Odnak bagato etnichnih grup yaki byuro perepisu SShA klasifikuye yak bilih napriklad amerikanski yevreyi arabo amerikanci ta abo latinoamerikanci mozhut sebe i ne vvazhati bilimi Viznachennya bilih istotno zminilosya v hodi amerikanskoyi istoriyi Sered yevropejciv yakih ne vvazhali bilimi v yakijs moment amerikanskij buli italijci greki ispanci irlandci shvedi nimci fini rosiyani i francuzi Na rannomu etapi istoriyi SShA bilimi zazvichaj nazivali tih hto mav britanskij rodovid abo pivnichne skandinavske i pivnichno zahidne anglijske ta francuzke yevropejske pohodzhennya Devid R Rediger stverdzhuye sho konstrukciya bila rasa v SShA bula sproboyu rabovlasnikiv mentalno distanciyuvatis vid rabiv Namagannya oficijno vvazhatisya bilim za zakonom chasto vihodit na poverhnyu v sudovih superechkah za dosyagnennya gromadyanstva Viznachennya kritichnoyi rasovoyi teoriyi en uvibrala v sebe yak odin iz pervisnih vpliviv dokumentalni narisi Dzhejmsa Boldvina yakij stverdzhuvav sho bilizna bula vigadanoyu kategoriyeyu konstruktom bez priv yazki do yakoyis kulturi vzagali a lishe zaradi panuvannya i genocidu Taki naukovci yak en en ta inshi gruntuvali svoyi roboti same na takomu viznachenni Oskilki bili osoblivo bili anglosaksonski protestanti abo WASP i ye dominantnoyu rasovoyu ta kulturnoyu grupoyu to za slovami sociologa en yakij pishe z poglyadu kritichnoyi teoriyi Bila kultura yavlyaye soboyu zagalnij kulturnij mejnstrim tozh ne bilu kulturu rozglyadayut yak vidhilennya vid normi v pozitivnij abo negativnij bik Krim togo bili zazvichaj neproporcijno predstavleni u vladi kontrolyuyuchi majzhe vsi politichni ekonomichni ta kulturni instituti Odnak za slovami Sejdmana bili najchastishe ne znayut pro svoye panivne stanovishe a takozh pro toj sposib u yakij yihnya kultura zavzhdi bula dominantnoyu v SShA oskilki voni ne identifikuyut sebe yak chleniv pevnoyi rasovoyi grupi ale nepravilno sprijmayut svoyi poglyadi i kulturu yak bezrasovi todi yak naspravdi ce etno nacionalna etnichna abo kulturna osoblivist golovnij komponent u yakij rasovij Demografichna informaciyaBili Amerikanci 1790 2010 Rik Naselennya vid SShA Rik Naselennya SShA 1790 3 172 006 80 7 1910 81 731 957 88 9 1800 4 306 446 81 1 1920 94 820 915 89 7 1810 5 862 073 81 0 1930 110 286 740 89 8 najvishij 1820 7 866 797 81 6 1940 118 214 870 89 8 najvishij 1830 10 532 060 81 9 1950 134 942 028 89 5 1840 14 189 705 83 2 1960 158 831 732 88 6 1850 19 553 068 84 3 1970 177 748 975 87 5 1860 26 922 537 85 6 1980 188 371 622 83 1 1870 33 589 377 87 1 1990 199 686 070 80 3 1880 43 402 970 86 5 2000 211 460 626 75 1 1890 55 101 258 87 5 2010 223 553 265 72 4 1900 66 809 196 87 9 Stanom na 2008 rik bili stanovili 79 8 abo 75 amerikanskogo naselennya Ce ostannye chislo inodi zapisuyut yak 77 1 koli do nogo zarahovuyut blizko 2 naselennya yaki viznachili sebe yak bili v poyednanni z odniyeyu abo bilshoyu kilkistyu ras Najbilshimi etnichnimi grupami za rodovodom sered bilih amerikanciv buli nimci potim irlandci ta anglijci Pid chas perepisu 1980 roku 49 598 035 amerikanciv vkazali sho voni buli anglijskogo pohodzhennya sho robit yih 26 krayini i najbilshoyu grupoyu togo chasu navit bilshoyu nizh naselennya togochasnoyi Angliyi Trohi bilsh yak polovina z cih lyudej vkazuvatimut pid chas nastupnih perepisiv sho voni mayut amerikanskij rodovid i praktichno skriz de amerikanske pohodzhennya perevazhaye stanom na 2000 rik anglijske malo bilshist pid chas perepisu 1980 roku Bili amerikanci za prognozami zalishatsya bilshistyu hocha yih vidsotok postupovo znizhuyetsya Odnak za prognozami neispanomovni bili v cij grupi stanovitimut mensh yak 50 vsogo naselennya do 2042 roku oskilki voni mayut najnizhchij koeficiyent narodzhuvanosti sered osnovnih rasovih grup u SShA Takozh comu spriyaye masova immigraciya predstavnikiv etnichnih grup z bilsh visokoyu narodzhuvanistyu a takozh zmishani shlyubi z ispanomovnimi Rozpodil za geografiyeyu Zgidno z viznachennyam perepisu bili amerikanci stanovlyat bilshist majzhe u vsih shtatah Voni ne stanovlyat bilshosti na Gavayah u bagatoh indianskih rezervaciyah chastini Pivdnya vidomij yak chornij poyas v okruzi Kolumbiya vsih teritoriyah SShA i v bagatoh miskih rajonah po vsij krayini Neispanomovni bili takozh ne ye bilshistyu v kilkoh pivdenno zahidnih shtatah Zagalom najvishu koncentraciya tih kogo Byuro perepisu naselennya nazivaye lishe bilimi zareyestrovano na Serednomu Zahodi u Novij Angliyi u shtatah Skelyastih gir Kentukki ta Zahidnij Virdzhiniyi Najnizhchu koncentraciyu bili mayut u pivdennih i seredno atlantichnih Shtatah Hocha u vsih velikih geografichnih zonah perevazhayut bili amerikanci ale nabagato bilshi vidminnosti mozhut traplyatisya mizh okremimi chastinami velikih mist Shtati z najvishim vidsotkom bilih amerikanciv stanom na 2007 rik Vermont 96 2 Men 95 5 Nyu Gempshir 95 0 Zahidna Virdzhiniya 94 3 Ajova 92 9 Ajdaho 92 1 Vajoming 91 6 Minnesota 90 94 Pivnichna Dakota 90 9 Shtati z najvishim vidsotkom neispanomovnih bilih stanom na 2007 rik Vermont 95 4 Men 94 8 Zahidna Virdzhiniya 93 7 Nyu Gempshir 93 4 Ajova 90 9 Pivnichna Dakota 90 2 Montana 88 3 Kentukki 88 1 Vajoming 87 7 Pivdenna Dakota 86 5 Dohid i riven osviti Bili amerikanci mayut drugij najvishij riven en i en Serednij dohid na odnogo chlena domogospodarstva ye najvishim oskilki bili amerikanci mayut najmenshij rozmir domogospodarstv U 2006 roci serednij osobistij dohid bilogo amerikancya vikom 25 rokiv i starshe stanoviv 33 030 a ti hto mav povnij robochij den u vici vid 25 do 64 zaroblyali 34 432 Oskilki 42 vsih domogospodarstv mali dvoh goduvalnikiv to serednij dohid domogospodarstva buv znachno vishim i stanoviv 48 554 stanom na 2005 rik Yevrejski amerikanci posidayut pershe misce za rivnem simejnogo dohodu osobistogo dohodu i rivnya osviti sered bilih amerikanciv Stanom na 2005 rik bili domogospodarstva mali serednij dohid 48 977 sho na 10 3 vishe za serednij riven po krayini 44 389 Sered en 86 z yakih klasifikuvali sebe yak bili narodzheni v SShA osobi mayut vishij serednij dohid i riven osviti nizh bilshist inshih bilih Riven bidnosti sered bilih amerikanciv drugij najnizhchij sered usih rasovih grup 10 8 bilih zhivut za mezheyu bidnosti sho na 3 nizhche nizh v serednomu po krayini Odnak oskilki bilshist amerikanciv bili to j 48 amerikanciv sho zhivut v bidnosti takozh bili en bilih amerikanciv ye drugim za velichinoyu v krayini pislya azijskih amerikanciv Zagalom majzhe tretina bilih amerikanciv mala stupin bakalavra Prichomu bili yaki narodilisya za mezhami krayini mali krashu osvitu nizh bili urodzhenci SShA 37 6 narodzhenih za kordonom bilih i 29 7 urodzhenciv SShA mali vishu osvitu Obidvi cifri vishi nizh serednij pokaznik dlya vsih rasovih grup 27 2 en bula najbilshoyu sered bilih bili choloviki zaroblyali bilshe za bilih zhinok na 48 Dani perepisu naselennya za 2005 rik pokazuyut sho serednij dohid bilih zhinok buv nizhchim nizh u cholovikiv usih ras U 2005 roci serednij dohid u bilih amerikanskih zhinok buv lishe trohi vishim nizh u afroamerikanskih zhinok Bili amerikanci bilshe pragnut zhiti v peredmistyah i malih mistah nizh yih chorni spivvitchizniki Naselennya za shtatom abo teritoriyeyuChastka naselennya yake ocinyuye sebe yak bilih amerikanciv stanom na 2010 rik mensh yak 50 50 60 60 70 70 80 80 90 ponad 90 Bele naselennya za shtatom abo teritoriyeyu 2000 2010 Shtat Teritoriya Nas 2000 nas 2000 Nas 2010 nas 2010 zrostannya 2000 2010 Alabama 3 162 808 71 1 3 275 394 68 5 3 56 Alyaska 434 534 69 3 473 576 66 7 8 98 Arizona 3 873 611 75 5 4 667 121 73 0 20 48 Arkanzas 2 138 598 80 0 2 245 229 77 0 4 99 Kaliforniya 20 170 059 79 7 21 453 934 74 0 6 36 Kolorado 3 560 005 82 8 4 089 202 81 3 14 86 Konnektikut 2 780 355 81 6 2 772 410 77 6 0 28 Delaver 584 773 74 6 618 617 68 9 5 79 Vashington 176 101 30 8 231 471 38 5 31 44 Florida 12 465 029 78 0 14 109 162 75 0 13 19 Dzhordzhiya 5 327 281 65 1 5 787 440 59 7 8 64 Gavayi 294 102 24 3 336 599 24 7 14 45 Ajdaho 1 177 304 91 0 1 396 487 89 1 18 62 Illinojs 9 125 471 73 5 9 177 877 71 5 0 57 Indiana 5 320 022 87 5 5 467 906 84 3 2 78 Ajova 2 748 640 93 9 2 781 561 91 3 1 20 Kanzas 2 313 944 86 1 2 391 044 83 8 3 33 Kentukki 3 640 889 90 1 3 809 537 87 8 4 63 Luyiziana 2 856 161 63 9 2 836 192 62 6 0 70 Men 1 236 014 96 9 1 264 971 95 2 2 34 Merilend 3 391 308 64 0 3 359 284 58 2 0 94 Massachusets 5 367 286 84 5 5 265 236 80 4 1 90 Michigan 7 966 053 80 2 7 803 120 78 9 2 04 Minnesota 4 400 282 89 4 4 524 062 85 3 2 81 Missisipi 1 746 099 61 4 1 754 684 59 1 0 49 Missuri 4 748 083 84 9 4 958 770 82 8 4 44 Montana 817 229 90 6 884 961 89 4 8 29 Nebraska 1 533 261 89 6 1 572 838 86 1 2 58 Nevada 1 501 886 75 2 1 786 688 66 2 18 96 Nyu Gempshir 1 186 851 96 0 1 236 050 92 3 4 14 Nyu Dzhersi 6 104 705 72 6 6 029 248 68 6 1 23 Nyu Meksiko 1 214 253 66 8 1 407 876 68 4 15 95 Nyu Jork 12 893 689 67 9 12 740 974 65 7 1 18 Pivnichna Karolina 5 804 656 72 1 6 528 950 68 5 12 48 Pivnichna Dakota 593 181 92 4 605 449 90 0 2 07 Ogajo 9 645 453 85 0 9 539 437 82 7 1 10 Oklahoma 2 628 434 76 2 2 706 845 72 2 2 98 Oregon 2 961 623 86 6 3 204 614 83 6 8 20 Pensilvaniya 10 484 203 85 4 10 406 288 81 9 0 74 Rod Ajlend 891 191 85 0 856 869 81 4 3 85 Pivdenna Karolina 2 695 560 67 2 3 060 000 66 2 13 52 Pivdenna Dakota 669 404 88 7 699 392 85 9 4 48 Tennessi 4 563 310 80 2 4 921 948 77 6 7 86 Tehas 14 799 505 71 0 17 701 552 70 4 19 61 Yuta 1 992 975 89 2 2 379 560 86 1 19 40 Vermont 589 208 96 8 596 292 95 3 1 20 Virdzhiniya 5 120 110 72 3 5 486 852 68 6 7 16 Vashington 4 821 823 81 8 5 196 362 77 3 7 77 Zahidna Virdzhiniya 1 718 777 95 0 1 739 988 93 9 1 23 Viskonsin 4 769 857 88 9 4 902 067 86 2 2 77 Vajoming 454 670 92 1 511 279 90 7 12 45 Amerikanske Samoa 682 1 2 Guam 10 666 6 9 Pivnichni Marianski Ostrovi 1 274 1 8 Puerto Riko 3 064 862 80 5 2 825 100 75 8 7 17 Amerikanski Virginski Ostrovi 12 275 11 3 17 131 16 1 39 56 Spolucheni Shtati Ameriki 211 460 626 75 1 223 553 265 72 4 5 72 KulturaPochinayuchi z yihnoyi rannoyi prisutnosti v Pivnichnij Americi bili amerikanci zrobili svij vnesok u literaturu mistectvo kino religiyu silskogospodarski navichki produkti harchuvannya nauku i tehnologiyi modu i odyag muziku movu pravovu sistemu politichnu sistemu socialni ta tehnologichni innovaciyi v amerikansku kulturu Bila amerikanska kultura otrimala svoyi najbilsh ranni vplivi vid anglijskih shotlandskih vallijskih ta irlandskih poselenciv i kilkisno ye najbilshoyu chastinoyu amerikanskoyi kulturi Zagalna amerikanska kultura viddzerkalyuye bilu amerikansku kulturu Kultura rozvivalasya zadovgo do togo yak Spolucheni Shtati utvorili okremu krayinu Znachna chastina amerikanskoyi kulturi svidchit pro vpliv anglijskoyi kulturi Kolonialni zv yazki z Velikoyu Britaniyeyu spriyali poshirennyu anglijskoyi movi pravovoyi sistemi ta inshih kulturnih atributiv PrimitkiKaren R Humes Nicholas A Jones and Roberto R Ramirez red March 2011 PDF United States Census Bureau s 3 Arhiv originalu PDF za 29 kvitnya 2011 Procitovano 8 veresnya 2013 PDF United States Census Bureau August 2001 Arhiv originalu PDF za 31 bereznya 2019 Procitovano 10 bereznya 2011 Derek Thompson 19 serpnya 2008 Slate Arhiv originalu za 9 bereznya 2011 Procitovano 10 bereznya 2011 Lee Sandra Soo Jin Mountain Joanna Koenig Barbara A 2001 PDF Yale Journal of Health Policy Law and Ethics 2001 1 33 75 PMID 12669320 Arhiv originalu PDF za 3 bereznya 2016 Procitovano 16 sichnya 2017 Dominic Pulera 20 zhovtnya 2004 s 57 Arhiv originalu za 7 veresnya 2015 Procitovano 22 zhovtnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Proignorovano website dovidka Reynolds Farley The New Census Question about Ancestry What Did It Tell Us Demography Vol 28 No 3 August 1991 pp 414 421 Stanley Lieberson and Lawrence Santi The Use of Nativity Data to Estimate Ethnic Characteristics and Patterns Social Science Research Vol 14 No 1 1985 pp 44 6 Stanley Lieberson and Mary C Waters Ethnic Groups in Flux The Changing Ethnic Responses of American Whites Annals of the American Academy of Political and Social Science Vol 487 No 79 September 1986 pp 82 86 Bureau U S Census Arhiv originalu za 7 sichnya 2012 Procitovano 16 sichnya 2017 Sharon R Ennis Merarys Rios Vargas Nora G Albert May 2011 PDF s 14 Arhiv originalu PDF za 27 sichnya 2018 Procitovano 11 lipnya 2011 Arhiv originalu za 4 bereznya 2010 Procitovano 25 kvitnya 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Byuro perepisu naselennya SShA Arhiv originalu za berezen 25 2010 Procitovano 11 listopada 2008 Origin can be viewed as the heritage nationality group lineage or country of birth of the person or the person s parents or ancestors before their arrival in the United States People who identify their origin as Spanish Hispanic or Latino may be of any race Overview of Race and Hispanic Origin 2000 PDF Census gov Arhiv originalu PDF za 23 bereznya 2012 Procitovano 22 zhovtnya 2016 Arhiv originalu za 26 zhovtnya 2010 Procitovano 5 listopada 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya PDF Seer cancer gov 21 travnya 2007 Arhiv originalu PDF za 22 lyutogo 2013 Procitovano 22 zhovtnya 2016 Lib umich edu Arhiv originalu za 2 travnya 2008 Procitovano 22 zhovtnya 2016 Ucpress net Arhiv originalu za 31 lipnya 2011 Procitovano 16 sichnya 2017 Seth Korelitz The Menorah Idea From Religion to Culture From Race to Ethnicity American Jewish History 1997 85 1 75 100 0164 0178 Peter Novick The Holocaust in American Life 1999 Hilene Flanzbaum ed Steve Siporin Immigrant and Ethnic Family Folklore Western States Jewish History 1990 22 3 230 242 0749 5471 M Lerner Village Voice 1993 Armas Kustaa Ensio Holmio History of the Finns in Michigan p 17 en Racist America roots current realities and future reparations Routledge 2000 p 77 Eric Dregni Vikings in the attic In search of Nordic America p 176 John Tehranian Performing Whiteness Naturalization Litigation and the Construction of Racial Identity in America The Yale Law Journal Vol 109 No 4 Roediger Wages of Whiteness 186 Tony Horwitz Confederates in the Attic Dispatches from the Unfinished Civil War New York 1998 Sweet Frank W Legal History of the Color Line The Notion of Invisible Blackness Seidman S 2004 Official census statistics of the United States race and Hispanic origin population PDF Census gov Arhiv originalu PDF za 25 lyutogo 2010 Procitovano 16 sichnya 2017 Census 2000 Summary File 1 SF 1 100 Percent Data Geographic Area United States Census gov Arhiv originalu za 12 lyutogo 2020 Procitovano 16 sichnya 2017 PDF Census gov Arhiv originalu PDF za 31 bereznya 2019 Procitovano 16 sichnya 2017 PDF Census gov Arhiv originalu PDF za 29 kvitnya 2011 Procitovano 16 sichnya 2017 T4 2008 Hispanic or Latino By Race 15 2008 Population Estimates U S Census Bureau Arhiv originalu za lyutij 12 2020 Procitovano 15 bereznya 2010 B03002 HISPANIC OR LATINO ORIGIN BY RACE 2008 American Community Survey 1 Year Estimates U S Census Bureau Arhiv originalu za lyutij 12 2020 Procitovano 16 bereznya 2010 Detailed Tables American FactFinder T3 2008 Race 7 2008 Population Estimates U S Census Bureau Arhiv originalu za lyutij 12 2020 Procitovano 16 bereznya 2010 American Fact Finder Factfinder census gov Arhiv originalu za 12 lyutogo 2020 Procitovano 22 zhovtnya 2016 PDF Byuro perepisu naselennya SShA Arhiv originalu Excel za 6 bereznya 2008 Procitovano 5 travnya 2008 PDF Census gov Arhiv originalu PDF za 24 lyutogo 2012 Procitovano 22 zhovtnya 2016 Lieberson Stanley amp Waters Mary C 1986 Ethnic Groups in Flux The Changing Ethnic Responses of American Whites Annals of the American Academy of Political and Social Science 487 79 82 86 doi 10 1177 0002716286487001004 Fischer David Hackett 1989 Albion s Seed Four British Folkways in America New York Oxford University Press s 633 639 ISBN 0 19 503794 4 Familyfacts org Arhiv originalu za 12 listopada 2016 Procitovano 16 sichnya 2017 Brewer Cynthia Trudy Suchan 2001 Census 2000 The Geography of US Diversity Redlands California ESRI Press Arhiv originalu za traven 5 2007 Procitovano 5 zhovtnya 2006 Census gov Arhiv originalu za 17 lipnya 2009 Procitovano 16 sichnya 2017 Bureau U S Census Arhiv originalu za 20 listopada 2011 Procitovano 16 sichnya 2017 Israelnationalnews com 25 chervnya 2008 Arhiv originalu za 15 lyutogo 2015 Procitovano 22 zhovtnya 2016 PDF Pewhispanic org Arhiv originalu PDF za 30 travnya 2009 Procitovano 22 zhovtnya 2016 PDF Census gov Arhiv originalu PDF za 28 bereznya 2019 Procitovano 22 zhovtnya 2016 Arhiv originalu za 4 lipnya 2007 Procitovano 5 chervnya 2007 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya PDF Arhiv originalu PDF za 22 lipnya 2006 Procitovano 23 grudnya 2006 Arhiv originalu za 4 sichnya 2007 Procitovano 20 sichnya 2007 PDF Siepr stanford edu Arhiv originalu PDF za 11 zhovtnya 2016 Procitovano 22 zhovtnya 2016 ASD Website Services amp Coordination Staff Arhiv originalu za 28 lipnya 2013 Procitovano 16 sichnya 2017 pbslearningmedia org Arhiv originalu za 11 zhovtnya 2016 Procitovano 16 sichnya 2017 James B Minahan 14 bereznya 2013 s 9 Arhiv originalu za 11 listopada 2020 Procitovano 22 zhovtnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Proignorovano website dovidka