Баранець великий | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||||||
| ||||||||||||||||
Gallinago media (Latham, 1787) | ||||||||||||||||
![]() Ареал G. media гніздування зимування | ||||||||||||||||
Синоніми | ||||||||||||||||
Capella media | ||||||||||||||||
Посилання | ||||||||||||||||
|
Баранець великий, ду́пель (від нім. Doppelschnepfe — «подвійний баранець»), зах. ду́бельт (Gallinago media) — невеликий прибережний птах родини баранцевих. Монотипний вид; один з 2-х видів роду у фауні України. В Україні гніздовий перелітний птах.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxqTDBkaGJHeHBibUZuYjE5dFpXUnBZVjlOU0U1VUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMUhZV3hzYVc1aFoyOWZiV1ZrYVdGZlRVaE9WQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Морфологічні ознаки
Кулик середніх розмірів, дуже подібний до баранця звичайного, від якого відрізняється більшими розмірами та особливостями забарвлення. Верх бурий з вохристими смугами і темно-бурими плямами; голова зверху чорно-бура з поздовжньою вохристою смугою через тім'я; низ жовтуватий з темно-бурими поперечними ламаними смугами; махові пера темно-бурі, другорядні − з вохристою вузькою верхівкою; середні стернові пера руді з чорними смугами, три крайні пари − білі з чорними поперечними смужками біля основи; дзьоб темно-бурий, біля основи світліший; ноги зеленкувато-сірі. Маса тіла — 180—250 г, довжина тіла — 27—29 см, розмах крил — 42—46 см.
Ареал виду та його поширення в Україні
Гніздовий ареал охоплює Євразію від Скандинавії до долини Єнісею на сході. Зимує переважно у східній і південно-східній Африці, а також в Палестині та Месопотамії. В Україні за останні 100 років ареал відсунувся далеко на північ. Вид перестав гніздитися в Харківській, Полтавській, Львівській, Тернопільській та Вінницькій областях. Зараз майже вся популяція сконцентрована на Поліссі в долинах річок Дніпро, Десна та Прип'ять. Достовірно гніздиться в Київській, Чернігівській, Сумській, Житомирській, Волинській та Рівненській областях.
Чисельність і причини її зміни
Чисельність статевозрілих особин оцінюється у 13—25 тис. особин у Скандинавії та 450 тис.—1 млн особин у Західному Сибіру та Північно-Східній Європі. Загальна чисельність в Україні становить 500—700 пар. Найбільша щільність у 4–6 гнізд на км² зафіксована у заплаві середньої течії Десни у Сумській області. На окремих токах кількість самців тут доходить до 25—30 ос. Причинами зміни чисельності є деградація місць мешкання, осушувальна меліорація, створення водосховищ, браконьєрство, надмірне сінокосіння та випасання худоби.
Особливості біології
Перелітний птах. Прилітає з початку квітня до початку травня. Оселяється на вологих заболочених заплавних луках та на верхових болотах. Перед початком гніздування відбувається групове або одиничне токування самців. Відкладання яєць триває з початку травня до початку червня в залежності від строків весняної повені. У повній кладці 4 яйця. Насиджування триває 22—27 днів. Осіння міграція відбувається з початку серпня до середини жовтня. Живиться наземними комахами, личинками комах, що живуть у ґрунті, дощовими черв'яками.
Охорона
Занесений до Червоної книги МСОП (2000), Боннської (Додатки І та ІІ) та Бернської (Додаток ІІ) конвенцій, угоди AEWA. Включений до Червоної книги України (1994, 2009) (статус — зникаючий). В Україні охороняється на об'єктах природно-заповідного фонду лісової зони (Рівненському природному заповіднику, Деснянсько-Старогутському НПП, РЛП «Міжріченський» тощо).
Примітки
- Фесенко Г. В. Вітчизняна номенклатура птахів світу. — Кривий Ріг : ДІОНАТ, 2018. — 580 с. — .
- Дубельт // Словарь української мови : в 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.
- Дубельт // Великий тлумачний словник сучасної української мови (з дод. і допов.) / уклад. і гол. ред. В. Т. Бусел. — 5-те вид. — К. ; Ірпінь : Перун, 2005. — .
- BirdLife International (2010) Species factsheet: Gallinago media. Downloaded from http://www.birdlife.org on 05/01/2011.(англ.)
Література
- Фауна України. Т. 4. Птахи: Загальна характеристика птахів. Курині. Голуби. Рябки. Пастушки. Журавлі. Дрофи. Кулики. Мартини / Кістяківський О. Б. — К. : Вид-во АН УРСР, 1957. — 432 с.
- Гаврись Г. Г. Баранець великий // Червона книга України. Тваринний світ / під ред. І. А. Акімова. — К. : Глобалконсалтинг, 2009. — С. 453.
- Фесенко Г. В., Бокотей А. А. Птахи фауни України (польовий визначник). — К., 2002. — 416 с. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Baranec velikij Ohoronnij status Blizkij do zagrozlivogo MSOP 3 1 Biologichna klasifikaciya Domen Eukarioti Eukaryota Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klas Ptahi Aves Ryad Sivkopodibni Charadriiformes Rodina Barancevi Scolopacidae Rid Baranec Gallinago Vid Baranec velikij Binomialna nazva Gallinago media Latham 1787 Areal G media gnizduvannya zimuvannya Sinonimi Capella media Posilannya Vikishovishe Category Gallinago media Vikividi Gallinago media EOL 45513587 ITIS 176704 NCBI 114734 Fossilworks 368017 Baranec velikij du pel vid nim Doppelschnepfe podvijnij baranec zah du belt Gallinago media nevelikij priberezhnij ptah rodini barancevih Monotipnij vid odin z 2 h vidiv rodu u fauni Ukrayini V Ukrayini gnizdovij perelitnij ptah Gallinago mediaMorfologichni oznakiKulik serednih rozmiriv duzhe podibnij do barancya zvichajnogo vid yakogo vidriznyayetsya bilshimi rozmirami ta osoblivostyami zabarvlennya Verh burij z vohristimi smugami i temno burimi plyamami golova zverhu chorno bura z pozdovzhnoyu vohristoyu smugoyu cherez tim ya niz zhovtuvatij z temno burimi poperechnimi lamanimi smugami mahovi pera temno buri drugoryadni z vohristoyu vuzkoyu verhivkoyu seredni sternovi pera rudi z chornimi smugami tri krajni pari bili z chornimi poperechnimi smuzhkami bilya osnovi dzob temno burij bilya osnovi svitlishij nogi zelenkuvato siri Masa tila 180 250 g dovzhina tila 27 29 sm rozmah kril 42 46 sm Areal vidu ta jogo poshirennya v UkrayiniGnizdovij areal ohoplyuye Yevraziyu vid Skandinaviyi do dolini Yeniseyu na shodi Zimuye perevazhno u shidnij i pivdenno shidnij Africi a takozh v Palestini ta Mesopotamiyi V Ukrayini za ostanni 100 rokiv areal vidsunuvsya daleko na pivnich Vid perestav gnizditisya v Harkivskij Poltavskij Lvivskij Ternopilskij ta Vinnickij oblastyah Zaraz majzhe vsya populyaciya skoncentrovana na Polissi v dolinah richok Dnipro Desna ta Prip yat Dostovirno gnizditsya v Kiyivskij Chernigivskij Sumskij Zhitomirskij Volinskij ta Rivnenskij oblastyah Chiselnist i prichini yiyi zminiChiselnist statevozrilih osobin ocinyuyetsya u 13 25 tis osobin u Skandinaviyi ta 450 tis 1 mln osobin u Zahidnomu Sibiru ta Pivnichno Shidnij Yevropi Zagalna chiselnist v Ukrayini stanovit 500 700 par Najbilsha shilnist u 4 6 gnizd na km zafiksovana u zaplavi serednoyi techiyi Desni u Sumskij oblasti Na okremih tokah kilkist samciv tut dohodit do 25 30 os Prichinami zmini chiselnosti ye degradaciya misc meshkannya osushuvalna melioraciya stvorennya vodoshovish brakonyerstvo nadmirne sinokosinnya ta vipasannya hudobi Osoblivosti biologiyiPerelitnij ptah Prilitaye z pochatku kvitnya do pochatku travnya Oselyayetsya na vologih zabolochenih zaplavnih lukah ta na verhovih bolotah Pered pochatkom gnizduvannya vidbuvayetsya grupove abo odinichne tokuvannya samciv Vidkladannya yayec trivaye z pochatku travnya do pochatku chervnya v zalezhnosti vid strokiv vesnyanoyi poveni U povnij kladci 4 yajcya Nasidzhuvannya trivaye 22 27 dniv Osinnya migraciya vidbuvayetsya z pochatku serpnya do seredini zhovtnya Zhivitsya nazemnimi komahami lichinkami komah sho zhivut u grunti doshovimi cherv yakami OhoronaZanesenij do Chervonoyi knigi MSOP 2000 Bonnskoyi Dodatki I ta II ta Bernskoyi Dodatok II konvencij ugodi AEWA Vklyuchenij do Chervonoyi knigi Ukrayini 1994 2009 status znikayuchij V Ukrayini ohoronyayetsya na ob yektah prirodno zapovidnogo fondu lisovoyi zoni Rivnenskomu prirodnomu zapovidniku Desnyansko Starogutskomu NPP RLP Mizhrichenskij tosho PrimitkiFesenko G V Vitchiznyana nomenklatura ptahiv svitu Krivij Rig DIONAT 2018 580 s ISBN 978 617 7553 34 1 Dubelt Slovar ukrayinskoyi movi v 4 t za red Borisa Grinchenka K Kievskaya starina 1907 1909 Dubelt Velikij tlumachnij slovnik suchasnoyi ukrayinskoyi movi z dod i dopov uklad i gol red V T Busel 5 te vid K Irpin Perun 2005 ISBN 966 569 013 2 BirdLife International 2010 Species factsheet Gallinago media Downloaded from http www birdlife org on 05 01 2011 angl LiteraturaFauna Ukrayini T 4 Ptahi Zagalna harakteristika ptahiv Kurini Golubi Ryabki Pastushki Zhuravli Drofi Kuliki Martini Kistyakivskij O B K Vid vo AN URSR 1957 432 s Gavris G G Baranec velikij Chervona kniga Ukrayini Tvarinnij svit pid red I A Akimova K Globalkonsalting 2009 S 453 Fesenko G V Bokotej A A Ptahi fauni Ukrayini polovij viznachnik K 2002 416 s ISBN 966 7710 22 X