Ця стаття містить правописні, лексичні, граматичні, стилістичні або інші мовні помилки, які треба виправити. (травень 2017) |
Іршáва (угор. Ilosva, словац. і чеськ. Iršava, їд. ארשעווע, нім. Irschau, пол. Irszawa, рум. Iloșva) — місто на заході України, в Хустському районі Закарпатської області. Центр Іршавської міської громади. До 2020 року — районний центр. Має значну густоту населення, попри невеликий розмір міста.
Іршава | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Регіон | Закарпатська область | ||||||||
Район | Хустський район | ||||||||
Громада | Іршавська міська громада | ||||||||
Засноване | Перша письмова згадка датована 1341 роком (673 р.) | ||||||||
Статус міста | від 6 вересня 1982 року | ||||||||
Населення | ▼ 9163 (01.01.2022) | ||||||||
- повне | ▼ 9163 (01.01.2022) | ||||||||
Площа | 15.80 км² | ||||||||
Поштові індекси | 90100 | ||||||||
Телефонний код | +380-3144 | ||||||||
Координати | 48°19′02″ пн. ш. 23°02′15″ сх. д. / 48.31722° пн. ш. 23.03750° сх. д.Координати: 48°19′02″ пн. ш. 23°02′15″ сх. д. / 48.31722° пн. ш. 23.03750° сх. д. | ||||||||
Висота над рівнем моря | 131 м | ||||||||
Водойма | Річки: Іршавка, Вульхова, Ільничка, Синявка | ||||||||
Назва мешканців | ірша́вець, ірша́вка, ірша́вці | ||||||||
День міста | Перша неділя жовтня | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Іршава (вузькоколійка) | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- фізична | 66 км | ||||||||
- залізницею | Боржавська залізниця км | ||||||||
- автошляхами | 80 км | ||||||||
До Києва | |||||||||
- фізична | 593 км | ||||||||
- автошляхами | 803 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 90100, Закарпатська обл., Іршавський р-н, м. Іршава, пл. Народна, 2 | ||||||||
Вебсторінка | Іршавська міська громада | ||||||||
|
Географія
Місто розташоване у передгір'ї Карпат, на обох берегах річки Іршавка (притоки Боржави), з усіх сторін оточене горами, височинами і лісами. У північній частині міста річки Вульхова та Ільничка впадають у річку Іршавку.
Місто перебуває в сейсмоактивній зоні Вранча. На території Закарпатської області землетруси відбуваються досить часто. Так, наприклад, в останній час землетруси було зареєстровано 23 січня 2020 року, 27 жовтня 2021 року з магнітудами 3,0 та 3,1 відповідно. 3 січня 2023 року, в районі м. Іршави, на глибині 6 км стався землетрус магнітудою 3,8-4,0 (за шкалою Ріхтера), а 14 квітня 2023 року стався землетрус інтенсивністю до 5 балів з епіцентром на відстані 11 км на схід від міста та глибині 4 км.
Історія
Іршава та її околиці були заселені ще з давнини. На околицях міста існувало два городища: на горі Стремтура і на горі Бодулів, на місці останнього в XIII ст. було зведено кам'яний замок.
У VIII—VII ст. до н.е на північній околиці сучасного міста - горі Стремтура - існувало добре укріплене городище залізної доби (одне з найдавніших фортифікаційних об'єктів Закарпаття). ІХ-ХІ ст. н. е. — з'являється слов'янське поселення в південно-західній околиці Іршави (гора Бодулів).
Точно невідомо, звідки взялася назва Іршава. За однією із версій, котра поширена серед населення, назва пішла від річки, у долині якої поселилися перші люди. Вони помітили, що під час повноводдя вода забарвлювалися в коричневий колір, ніби колір іржі. Звідси і виникла назва річки Іржавка (зараз ця річка називається Іршавка), а невеличке поселення на її берегах почали називати Іржава, що з часом трансформувалося на Іршаву.
Перша письмова згадка про поселення датована 1341, яке у тогочасних документах для зручності називалося Максемгаза (Makszemhaza — тобто дім Максима). Його тодішнім власником був Максим, син волоського князя Татомира. Імовірно, місцеве населення і надалі вживало первісну назву поселення Іржава, Іршава, Ілошва і тому, коли у 1460 році угорський король Матяш видає грамоту на право володіння, рід Максима починає писатися Ілошваями (de Ilosva). XV—XVII століття характеризувалося частими війнами, повстаннями і хворобами.
У 1458 і наприкінці XVII ст. Іршаву пограбовано та спалено. Після цих подій в Іршаві залишилося буквально кілька сімей, тому поселення розвивалося дуже повільно.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU1TDBseWMyaGhkbUZmWTJsMGVWOWpiMkYwTG5CdVp5OHhOREJ3ZUMxSmNuTm9ZWFpoWDJOcGRIbGZZMjloZEM1d2JtYz0ucG5n.png)
З XIX ст. — центр Верховинського повіту Березького комітату. У середині XIX ст. поселення мало власну печатку з такою символікою (гербом): дерево, біля якого стоїть гайдук, що тримає на плечі вудку з підвішеними двома рибами (елементи герба роду Ілошваї; 1991 р. історик Я.Штернберг помилково описав печатку як зображення «селянина, що тримає в правій руці три риби»). Хоч зараз Іршава має населення понад 10 тисяч, кілька століть тому в Іршаві нараховувалося орієнтовно 100 дворів. У період війни 1703—1711 рр. під проводом Ференца II Ракоці Ірашавщина була одним з районів воєнних дій. У повстанських загонах билося приблизно 100 жителів селища.
У «Географічному довіднику Угорщини» за 1851 рік про Іршаву подані такі дані:
Ілошва (Іршава). Русинське село у Березькому комітаті, розташоване на південь від Мукачева: 18 римо-католиків, 617 греко-католиків, 34 реформатори та 18 юдеїв. Мінеральне джерело води з поганим запахом, водяний млин, руїни давнього замку на горі Будулів. Орна земля родюча, луки хороші, ліс гарний, добре родять жолуді і дубильні горіхи. Землевласник – рід Ілошваї. Оригінальний текст (угор.)Ilosva, (Irsáva), orosz falu, Beregh vmegyében, Munkácshoz délre 3 mfldnyire: 18 r., 617 g. kath., 34 ref., 18 zsidó lak. Gör. kath. parochia. Van itt egy büdösköves ásványos forrás, vizimalom, egy régi vár omladéka Budolo hegyén. Szántóföldei egyik nyomáson termékenyek; rétjei jók; erdeje szép, és sok makkot, gubacsot szolgáltat. F. u. az Ilosvay nemz.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJoTDBKdlpHOXNiMkZzWVhCeVlXcDZNUzVxY0djdk16RXdjSGd0UW05a2IyeHZZV3hoY0hKaGFub3hMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Наприкінці XIX століття тут побудовано млин та лісопильню, з'явилося поштове відділення.
На початку XX століття в Іршаві було приблизно 300 будинків, населення 1315 осіб. У році побудовано вузькоколійку між Береговом, Іршавою та Кушницею (див. Боржавська вузькоколійна залізниця). До нашого часу вціліла тільки частина цієї вузькоколійки. До пандемії коронавірусу, курсував потяг сполученням Іршава — Хмільник — Виноградів.
В період 1910-1919 років, в Іршаві проживало 969 русинів і 947 угорців. За Тріанонським мирним договором землі Березького комітату відійшли від Угорщини. Сьогодні майже на 10 тис. населення припадає не більше 200 угорців.
У 1920—1930-х в Іршаві було декілька млинів, один з них водяний, кузні, лісопильня, цех з перероблення льону, магазини, корчми, ресторан, школи, дитсадок та приватні лікарні.
У 1921 тут містився окружний комітет компартії Чехословаччини.
Перед Другою світовою війною Іршава деякий час входила до складу Чехословаччини.
Друга світова війна
У роки нацистської окупації в околицях Іршави діяв партизанський загін об'єднань Дюли Урсти — Івана Прищепи.
До війни в місті проживало чимало євреїв. У 1944 все єврейське населення було вивезено до концентраційних таборів. Нині в колишній синагозі розташована станція Юних туристів.
Українська РСР
У 1945 Підкарпатська Русь увійшла до складу Української РСР і була перейменована на Закарпатську область. Так Іршава стала українським радянським селом.
30 травня 1947 року Іршава здобула статус селища міського типу.
6 вересня 1982 року Іршава здобула статус міста районного підпорядкування.
Населення
Національний склад
Розподіл населення за національністю за даними перепису 2001 року:
Національність | Відсоток |
---|---|
українці | 97,42 % |
росіяни | 1,47 % |
інші/не вказали | 1,11 % |
Мовний склад
Рідна мова населення за даними перепису 2001 року:
Мова | Чисельність, осіб | Доля |
---|---|---|
Українська | 9 315 | 97,93 % |
Російська | 131 | 1,38 % |
Інше | 66 | 0,69 % |
Разом | 9 512 | 100,00 % |
Присілки
Кос
Кос — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Об'єднане з Іршавою.
Згадки: 1456/75: Koz, Kozfalva, 1456: Koszfalva, 1463: Kosfalw.
Рев
Рев — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Об'єднане з Іршавою.
Згадки: 1458: Rew, 1460: Rew.
Максемгаза
Максемгаза — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Об'єднане з Іршавою.
Згадки: 1341: Makszemhaza.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TlM4MVpDOUpjbk5vWVhaaFgxaFlTWE4wWHpJd01UQmZZbmxmVmw5SExtcHdaeTh6TURCd2VDMUpjbk5vWVhaaFgxaFlTWE4wWHpJd01UQmZZbmxmVmw5SExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Культура
На території району збереглися руїни Бронецького і Довжанського замків, а також городища в Арданові, Білках та на горах та , що на околицях Іршави. Їхня історія пов'язана зі стародавньою Римською імперією.
Замок в урочищі Бодулів
На південний захід від міста Іршава, між селами Сільце і Собатин, підноситься гірський кряж Бодулів. Невелика округла вершина цього кряжу була обрана як місце для заснування поселення, а згодом — для будівництва укріплень. Підступи до гори з півночі і північного заходу ускладнює болотиста місцевість, у 200-х метрах на південний схід від схилу гори протікає річка Іршавка (притока Боржави). Північно-західний і східний схили височини відрізняються крутизною, південно-східний схил пологий. Місце було обране дуже вдало — звідси навколишні землі добре проглядалися на відстані кількох десятків кілометрів. Це місце було настільки привабливим, що на майданчику гори в різні часи існувала низка поселень, що належали різним епохам і культурам. Згадок про замок в письмових джерелах не виявлено, тому він вважається одним із найбільш маловідомих укріплень Закарпатської області.
Городище на горі Стремтура поблизу міста Іршава
Перший етап будівництва: IX століття до н. е. Останній етап будівництва: VII століття до н. е. В 1,5 кілометрах на північ від міста Іршава височіє гора Стремтура. На її вершині було влаштовано горизонтальний майданчик, що перебував на висоті 350 метрів над рівнем моря. Цей майданчик був використаний для заснування одного з найдавніших і найбільших фортифікаційних об'єктів Закарпаття. З огляду на вдале (з точки зору оборони) розташування городища, можна зробити висновок, що поселення в цьому місці будувалося, насамперед, як надійний укріплений пункт. IX століття до н. е. Орієнтовно 2 700 — 2 900 років тому на горі сформувалося городище площею приблизно 8 гектарів. Воно було захищене валами і ровами. Під час розкопок на території городища були знайдені фрагменти кераміки: амфор, мисок, судин ранньої залізної доби (ХІ — VI століть до н. е.). Крім цього, тут були знайдені 13 залізоплавильних сурм і кілька «козлів» — відходів виробництва у вигляді залізного шлаку. В наші дні збереглися, ймовірно, залишки ровів і валів.
Теперішній час. Архітектура міста. Релігія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T0M4NFppOGxSREFsUVRFbFJEQWxRaklsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1V0SlVRd0pUZzJKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUpDSlVReEpUazNKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd4SlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUM1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVUV4SlVRd0pVSXlKVVF4SlRoR0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZMU1ZFTUNVNE5pVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNRaVZFTVNVNU55VkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUVRFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqRWxSREFsUWtVbFJERWxPREF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5rTHlWRU1DVkJNaVZFTVNVNE1DVkVNU1U1TmlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ1F5VkVNU1U0TkNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsT1RBbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBdWFuQm5MekU1T0hCNExTVkVNQ1ZCTWlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNU5pVkVNU1U0TXlWRU1DVkNReVZFTVNVNE5DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9UQWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
У довоєнний і воєнний період архітектура була схожа на більшість тогочасних сіл. У цей період у місті проживало багато євреїв, угорців і словаків, деякі з них мали невеличкі магазини (кав'ярні, хлібобулочні магазини). Деякі з тих будинків збереглися й дотепер, наприклад: будинок ст. Іршава, будівля Банку біля центрального мосту, будинки навпроти першої школи, місцева Синагога (зараз у ній розташоване відділення червоного хреста); будинок, у якому тепер знаходиться станція юних туристів, був приватним і належав двом братам євреям. Старих будинків залишилося дуже мало, більшість з них було знесено під забудову нових.
У післявоєнні роки (з 1945 до 1960), почалась індустріалізація майбутнього міста. У ці роки було побудовано багато підприємств, кооперативів і заводів (Ремверстат Іршава, Швейна фабрика, Бавовняно-ткацька, Абразивний завод, Вин-завод, Комбікормовий завод, завод побутової хімії тощо). Наприкінці 50-х на початку 60-х років у місті було збудовано кінотеатр «Дружба» (зараз у ньому знаходиться «Будинок дитячої творчості»). У 60-ті роки почалася розбудова центра міста, було знесено всі старі будинки у районі забудови. Було побудовано: «Торговий центр» (Гастроном), РБК-Районний Будинок Культури (збудований на місці Амфітеатру), Міську і Районну ради, Будинок дитячої творчості (зараз у ньому розташований краєзнавчий музей), універсам «Жовтневий» тепер «Дитячий», Будинок Пошти (Укр-Пошта), КООП Іршава (невелика мережа магазинів).
З найстаріших споруд можна зазначити Церкву Петра і Павла (що у центрі міста), колись вона була греко-католицькою, а з часом стала православною. Місцева знаменитість — Центральний міст, що збудований ще за часів першої Чехословацької Республіки і є найстарішим мостом у місті та одним з найстаріших у районі; він є єдиним у своєму роді. Міст розташований у самому центрі міста і з'єднує два береги річки Іршавка. Через своє вдале розташування є найбільш відвідуваним мостом; через нього проходить автошлях Т0719, тому рух центральною частиною міста дуже жвавий у робочі дні (особливо зранку). Також у місті є дві нові церкви: греко-католицький Петропавлівський храм 2000—2008 рр. (знаходиться у центрі міста біля набережної), і великий православний Свято-Іллінський храм, будівництво якого розпочалося ще у 1992 році і триває дотепер.
В Іршаві, як і у селі Дешковиця (8 км від міста), мешкає декілька родин громади ноахідів (усього місцева громада налічує приблизно 100 родин).
12 липня 2017 року єпископ Ужгородський і Закарпатський Варсонофій в Іршаві звершив чин освячення храму на честь апостолів Петра і Павла.
Іршава окремо славиться найбільшим кованим гербом в Україні. Його висота - 3 метри. Герб міста сконструйований Іршавською кузнею БК.
Соціальна сфера
У місті є дві великі школи І-ІІІ ступенів акредитації (школа № 1 на правому березі та школа № 2 на лівому березі р. Іршава), Іршавський ліцей (колишня гімназія), 4 сучасні дитсадки, музична школа, школа мистецтв, ДЮСШ, дві автомобільні школи.
Промисловість
Основні промислові підприємства за видами:
Машинобудування
- ЗАТ «Іршавський абразивний завод» — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Федорова, 12.
- ВАТ «Іршавремверстат» — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Гагаріна, 110.
- ВАТ «Іршавське РТП» — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Федорова, 29.
Лісова, деревообробна
- ЗАТ «Іршавська меблева фабрика» — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Федорова, 20.
- ТзОВ «Фактор-Тойс» — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Федорова, 29 корпус 1.
Харчова промисловість
- Завод продтоварів — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Шевченка, 70.
- Промкомбінат ОСС — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Борканюка, 67.
- Хлібокомбінат РСС — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Гагаріна, 116.
- Барва — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Шевченка, 11.
- ПП «Гроно-1» — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Фединця, 50.
- Супермаркет «Амбар», площа Народна.
Легка промисловість
- ТОВ «Сандерс-Виноградів» — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Гагаріна, 49.
- ТзОВ «А. М. Ітро» — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Борканюка, 67.
Поліграфія
Райдрукарня — Іршавський р-н, м. Іршава, вул. Гагаріна, 36.
Галерея
- Іршава. Фото 1940 року (листівка)
- Іршавська залізнична станція (поч. XX ст)
- Іршава. 1936 рік. Потічок "Синявка"
- Колишня головна синагога, потім старий Будинок культури
- Єврейське кладовище
Див. також
Відомі люди
Уродженці
- Фущич Василь Васильович (нар. 1929) — український актор.
- Степан Жупанин (1936—2005) — український письменник, педагог. Лауреат премії імені Лесі Українки. Член Національної спілки письменників України від 1974 року.
- Володимир Лендьєл (1934—2000) — український фізик, доктор фізико-математичних наук (1975), професор (1978), академік Академії наук вищої школи України, заслужений діяч науки і техніки УРСР.
- (нар. 1978) — український громадський діяч, заслужений юрист України, державний службовець, колишній заступник міністра освіти та науки України.
- (нар. 1993) — словацька співачка, переможець Голосу Чехії і Словаччини.
Джерела
- Вербиленко Г. А. Іршава [ 10 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2005. — Т. 3 : Е — Й. — С. 536. — .
- Історія міст і сіл Української РСР. Закарпатська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР.
- Кузан В. В. Іршава [ 11 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
Література
- Дмитрий Поп, Иван Поп. Замки Подкарпатской Руси. — 2004.
- Гомоляк О. М. До питання про історію замків Закарпаття. — 2007.
- Прохненко И. А., Гомоляк Е. М., Зомбор И. Т. — Исследование замков Закарпатья. — 2009.
Примітки
- http://db.ukrcensus.gov.ua/PXWEB2007/ukr/publ_new1/2022/zb_Сhuselnist.pdf
- На Закарпатті стався землетрус магнітудою 3,8 бала
- На Закарпатті зафіксували землетрус магнітудою 3,2. // Юлія Соколова, 14.04.2023, 09:49
- Fényes Elek — «Magyarország geográfiai szótára», Pesten 1851
- Указ Президії Верховної Ради УРСР від 30 травня 1947 р. «Про … Вел. Березний, Вел. Бичків, Волове, Іршава, Королеве, Перечин, Рахів, Свалява, Солотвина, Тячів, Чоп і Ясиня, …»
- Національний склад міст України за переписом 2001 року — datatowel.in.ua
- Международный Центр Потомков Ноаха (6 жовтня 2016). . Брит Олам - учебый центр для Ноахидов. Архів оригіналу за 18 липня 2018.(рос.)
- У місті Іршава на Закарпатті освячено храм на честь святих апостолів Петра і Павла
Посилання
- Іршава — Інформаційно-пізнавальний портал | Закарпатська область у складі УРСР [ 13 березня 2013 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Закарпатська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР.)
- Іршава у 3D — «Віртуальні Карпати»
- Замки и крепости [ 29 червня 2011 у Wayback Machine.]
- Облікова картка[недоступне посилання з червня 2019]
- Wikimapia Maps [ 6 лютого 2009 у Wayback Machine.]
- Рибалка в м. Іршава на річці Іршавка [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya mistit pravopisni leksichni gramatichni stilistichni abo inshi movni pomilki yaki treba vipraviti Vi mozhete dopomogti vdoskonaliti cyu stattyu pogodivshi yiyi iz chinnimi movnimi standartami traven 2017 Irshava ugor Ilosva slovac i chesk Irsava yid ארשעווע nim Irschau pol Irszawa rum Iloșva misto na zahodi Ukrayini v Hustskomu rajoni Zakarpatskoyi oblasti Centr Irshavskoyi miskoyi gromadi Do 2020 roku rajonnij centr Maye znachnu gustotu naselennya popri nevelikij rozmir mista IrshavaGerb IrshaviPanorama mistaOsnovni daniKrayina UkrayinaRegion Zakarpatska oblastRajon Hustskij rajonGromada Irshavska miska gromadaZasnovane Persha pismova zgadka datovana 1341 rokom 673 r Status mista vid 6 veresnya 1982 rokuNaselennya 9163 01 01 2022 povne 9163 01 01 2022 Plosha 15 80 km Poshtovi indeksi 90100Telefonnij kod 380 3144Koordinati 48 19 02 pn sh 23 02 15 sh d 48 31722 pn sh 23 03750 sh d 48 31722 23 03750 Koordinati 48 19 02 pn sh 23 02 15 sh d 48 31722 pn sh 23 03750 sh d 48 31722 23 03750Visota nad rivnem morya 131 mVodojma Richki Irshavka Vulhova Ilnichka SinyavkaNazva meshkanciv irsha vec irsha vka irsha vciDen mista Persha nedilya zhovtnyaVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya Irshava vuzkokolijka Do obl resp centru fizichna 66 km zalizniceyu Borzhavska zaliznicya km avtoshlyahami 80 kmDo Kiyeva fizichna 593 km avtoshlyahami 803 kmMiska vladaAdresa 90100 Zakarpatska obl Irshavskij r n m Irshava pl Narodna 2Vebstorinka Irshavska miska gromada Irshava u Vikishovishi MapaIrshavaIrshavaU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Irshava znachennya GeografiyaMisto roztashovane u peredgir yi Karpat na oboh beregah richki Irshavka pritoki Borzhavi z usih storin otochene gorami visochinami i lisami U pivnichnij chastini mista richki Vulhova ta Ilnichka vpadayut u richku Irshavku Misto perebuvaye v sejsmoaktivnij zoni Vrancha Na teritoriyi Zakarpatskoyi oblasti zemletrusi vidbuvayutsya dosit chasto Tak napriklad v ostannij chas zemletrusi bulo zareyestrovano 23 sichnya 2020 roku 27 zhovtnya 2021 roku z magnitudami 3 0 ta 3 1 vidpovidno 3 sichnya 2023 roku v rajoni m Irshavi na glibini 6 km stavsya zemletrus magnitudoyu 3 8 4 0 za shkaloyu Rihtera a 14 kvitnya 2023 roku stavsya zemletrus intensivnistyu do 5 baliv z epicentrom na vidstani 11 km na shid vid mista ta glibini 4 km IstoriyaIrshava ta yiyi okolici buli zaseleni she z davnini Na okolicyah mista isnuvalo dva gorodisha na gori Stremtura i na gori Boduliv na misci ostannogo v XIII st bulo zvedeno kam yanij zamok U VIII VII st do n e na pivnichnij okolici suchasnogo mista gori Stremtura isnuvalo dobre ukriplene gorodishe zaliznoyi dobi odne z najdavnishih fortifikacijnih ob yektiv Zakarpattya IH HI st n e z yavlyayetsya slov yanske poselennya v pivdenno zahidnij okolici Irshavi gora Boduliv Tochno nevidomo zvidki vzyalasya nazva Irshava Za odniyeyu iz versij kotra poshirena sered naselennya nazva pishla vid richki u dolini yakoyi poselilisya pershi lyudi Voni pomitili sho pid chas povnovoddya voda zabarvlyuvalisya v korichnevij kolir nibi kolir irzhi Zvidsi i vinikla nazva richki Irzhavka zaraz cya richka nazivayetsya Irshavka a nevelichke poselennya na yiyi beregah pochali nazivati Irzhava sho z chasom transformuvalosya na Irshavu Persha pismova zgadka pro poselennya datovana 1341 yake u togochasnih dokumentah dlya zruchnosti nazivalosya Maksemgaza Makszemhaza tobto dim Maksima Jogo todishnim vlasnikom buv Maksim sin voloskogo knyazya Tatomira Imovirno misceve naselennya i nadali vzhivalo pervisnu nazvu poselennya Irzhava Irshava Iloshva i tomu koli u 1460 roci ugorskij korol Matyash vidaye gramotu na pravo volodinnya rid Maksima pochinaye pisatisya Iloshvayami de Ilosva XV XVII stolittya harakterizuvalosya chastimi vijnami povstannyami i hvorobami U 1458 i naprikinci XVII st Irshavu pograbovano ta spaleno Pislya cih podij v Irshavi zalishilosya bukvalno kilka simej tomu poselennya rozvivalosya duzhe povilno Z XIX st centr Verhovinskogo povitu Berezkogo komitatu U seredini XIX st poselennya malo vlasnu pechatku z takoyu simvolikoyu gerbom derevo bilya yakogo stoyit gajduk sho trimaye na plechi vudku z pidvishenimi dvoma ribami elementi gerba rodu Iloshvayi 1991 r istorik Ya Shternberg pomilkovo opisav pechatku yak zobrazhennya selyanina sho trimaye v pravij ruci tri ribi Hoch zaraz Irshava maye naselennya ponad 10 tisyach kilka stolit tomu v Irshavi narahovuvalosya oriyentovno 100 dvoriv U period vijni 1703 1711 rr pid provodom Ferenca II Rakoci Irashavshina bula odnim z rajoniv voyennih dij U povstanskih zagonah bilosya priblizno 100 zhiteliv selisha U Geografichnomu dovidniku Ugorshini za 1851 rik pro Irshavu podani taki dani Iloshva Irshava Rusinske selo u Berezkomu komitati roztashovane na pivden vid Mukacheva 18 rimo katolikiv 617 greko katolikiv 34 reformatori ta 18 yudeyiv Mineralne dzherelo vodi z poganim zapahom vodyanij mlin ruyini davnogo zamku na gori Buduliv Orna zemlya rodyucha luki horoshi lis garnij dobre rodyat zholudi i dubilni gorihi Zemlevlasnik rid Iloshvayi Originalnij tekst ugor Ilosva Irsava orosz falu Beregh vmegyeben Munkacshoz delre 3 mfldnyire 18 r 617 g kath 34 ref 18 zsido lak Gor kath parochia Van itt egy budoskoves asvanyos forras vizimalom egy regi var omladeka Budolo hegyen Szantofoldei egyik nyomason termekenyek retjei jok erdeje szep es sok makkot gubacsot szolgaltat F u az Ilosvay nemz Zamok Boduliv Obstezhennya teritoriyi Sabo T Felmeresi vasalt Szabo T Naprikinci XIX stolittya tut pobudovano mlin ta lisopilnyu z yavilosya poshtove viddilennya Na pochatku XX stolittya v Irshavi bulo priblizno 300 budinkiv naselennya 1315 osib U roci pobudovano vuzkokolijku mizh Beregovom Irshavoyu ta Kushniceyu div Borzhavska vuzkokolijna zaliznicya Do nashogo chasu vcilila tilki chastina ciyeyi vuzkokolijki Do pandemiyi koronavirusu kursuvav potyag spoluchennyam Irshava Hmilnik Vinogradiv V period 1910 1919 rokiv v Irshavi prozhivalo 969 rusiniv i 947 ugorciv Za Trianonskim mirnim dogovorom zemli Berezkogo komitatu vidijshli vid Ugorshini Sogodni majzhe na 10 tis naselennya pripadaye ne bilshe 200 ugorciv U 1920 1930 h v Irshavi bulo dekilka mliniv odin z nih vodyanij kuzni lisopilnya ceh z pereroblennya lonu magazini korchmi restoran shkoli ditsadok ta privatni likarni U 1921 tut mistivsya okruzhnij komitet kompartiyi Chehoslovachchini Pered Drugoyu svitovoyu vijnoyu Irshava deyakij chas vhodila do skladu Chehoslovachchini Druga svitova vijna U roki nacistskoyi okupaciyi v okolicyah Irshavi diyav partizanskij zagin ob yednan Dyuli Ursti Ivana Prishepi Do vijni v misti prozhivalo chimalo yevreyiv U 1944 vse yevrejske naselennya bulo vivezeno do koncentracijnih taboriv Nini v kolishnij sinagozi roztashovana stanciya Yunih turistiv Ukrayinska RSR U 1945 Pidkarpatska Rus uvijshla do skladu Ukrayinskoyi RSR i bula perejmenovana na Zakarpatsku oblast Tak Irshava stala ukrayinskim radyanskim selom 30 travnya 1947 roku Irshava zdobula status selisha miskogo tipu 6 veresnya 1982 roku Irshava zdobula status mista rajonnogo pidporyadkuvannya NaselennyaNacionalnij sklad Rozpodil naselennya za nacionalnistyu za danimi perepisu 2001 roku Nacionalnist Vidsotokukrayinci 97 42 rosiyani 1 47 inshi ne vkazali 1 11 Movnij sklad Ridna mova naselennya za danimi perepisu 2001 roku Mova Chiselnist osib DolyaUkrayinska 9 315 97 93 Rosijska 131 1 38 Inshe 66 0 69 Razom 9 512 100 00 PrisilkiKos Kos kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Ob yednane z Irshavoyu Zgadki 1456 75 Koz Kozfalva 1456 Koszfalva 1463 Kosfalw Rev Rev kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Ob yednane z Irshavoyu Zgadki 1458 Rew 1460 Rew Maksemgaza Maksemgaza kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Ob yednane z Irshavoyu Zgadki 1341 Makszemhaza Irshava 2010KulturaNa teritoriyi rajonu zbereglisya ruyini Broneckogo i Dovzhanskogo zamkiv a takozh gorodisha v Ardanovi Bilkah ta na gorah ta sho na okolicyah Irshavi Yihnya istoriya pov yazana zi starodavnoyu Rimskoyu imperiyeyu Zamok v urochishi Boduliv Dokladnishe Zamok Boduliv Na pivdennij zahid vid mista Irshava mizh selami Silce i Sobatin pidnositsya girskij kryazh Boduliv Nevelika okrugla vershina cogo kryazhu bula obrana yak misce dlya zasnuvannya poselennya a zgodom dlya budivnictva ukriplen Pidstupi do gori z pivnochi i pivnichnogo zahodu uskladnyuye bolotista miscevist u 200 h metrah na pivdennij shid vid shilu gori protikaye richka Irshavka pritoka Borzhavi Pivnichno zahidnij i shidnij shili visochini vidriznyayutsya krutiznoyu pivdenno shidnij shil pologij Misce bulo obrane duzhe vdalo zvidsi navkolishni zemli dobre proglyadalisya na vidstani kilkoh desyatkiv kilometriv Ce misce bulo nastilki privablivim sho na majdanchiku gori v rizni chasi isnuvala nizka poselen sho nalezhali riznim epoham i kulturam Zgadok pro zamok v pismovih dzherelah ne viyavleno tomu vin vvazhayetsya odnim iz najbilsh malovidomih ukriplen Zakarpatskoyi oblasti Gorodishe na gori Stremtura poblizu mista Irshava Pershij etap budivnictva IX stolittya do n e Ostannij etap budivnictva VII stolittya do n e V 1 5 kilometrah na pivnich vid mista Irshava visochiye gora Stremtura Na yiyi vershini bulo vlashtovano gorizontalnij majdanchik sho perebuvav na visoti 350 metriv nad rivnem morya Cej majdanchik buv vikoristanij dlya zasnuvannya odnogo z najdavnishih i najbilshih fortifikacijnih ob yektiv Zakarpattya Z oglyadu na vdale z tochki zoru oboroni roztashuvannya gorodisha mozhna zrobiti visnovok sho poselennya v comu misci buduvalosya nasampered yak nadijnij ukriplenij punkt IX stolittya do n e Oriyentovno 2 700 2 900 rokiv tomu na gori sformuvalosya gorodishe plosheyu priblizno 8 gektariv Vono bulo zahishene valami i rovami Pid chas rozkopok na teritoriyi gorodisha buli znajdeni fragmenti keramiki amfor misok sudin rannoyi zaliznoyi dobi HI VI stolit do n e Krim cogo tut buli znajdeni 13 zalizoplavilnih surm i kilka kozliv vidhodiv virobnictva u viglyadi zaliznogo shlaku V nashi dni zbereglisya jmovirno zalishki roviv i valiv Teperishnij chas Arhitektura mista Religiya Svyato Illinskij hramTriumfalna Arka U dovoyennij i voyennij period arhitektura bula shozha na bilshist togochasnih sil U cej period u misti prozhivalo bagato yevreyiv ugorciv i slovakiv deyaki z nih mali nevelichki magazini kav yarni hlibobulochni magazini Deyaki z tih budinkiv zbereglisya j doteper napriklad budinok st Irshava budivlya Banku bilya centralnogo mostu budinki navproti pershoyi shkoli misceva Sinagoga zaraz u nij roztashovane viddilennya chervonogo hresta budinok u yakomu teper znahoditsya stanciya yunih turistiv buv privatnim i nalezhav dvom bratam yevreyam Starih budinkiv zalishilosya duzhe malo bilshist z nih bulo zneseno pid zabudovu novih U pislyavoyenni roki z 1945 do 1960 pochalas industrializaciya majbutnogo mista U ci roki bulo pobudovano bagato pidpriyemstv kooperativiv i zavodiv Remverstat Irshava Shvejna fabrika Bavovnyano tkacka Abrazivnij zavod Vin zavod Kombikormovij zavod zavod pobutovoyi himiyi tosho Naprikinci 50 h na pochatku 60 h rokiv u misti bulo zbudovano kinoteatr Druzhba zaraz u nomu znahoditsya Budinok dityachoyi tvorchosti U 60 ti roki pochalasya rozbudova centra mista bulo zneseno vsi stari budinki u rajoni zabudovi Bulo pobudovano Torgovij centr Gastronom RBK Rajonnij Budinok Kulturi zbudovanij na misci Amfiteatru Misku i Rajonnu radi Budinok dityachoyi tvorchosti zaraz u nomu roztashovanij krayeznavchij muzej universam Zhovtnevij teper Dityachij Budinok Poshti Ukr Poshta KOOP Irshava nevelika merezha magaziniv Z najstarishih sporud mozhna zaznachiti Cerkvu Petra i Pavla sho u centri mista kolis vona bula greko katolickoyu a z chasom stala pravoslavnoyu Misceva znamenitist Centralnij mist sho zbudovanij she za chasiv pershoyi Chehoslovackoyi Respubliki i ye najstarishim mostom u misti ta odnim z najstarishih u rajoni vin ye yedinim u svoyemu rodi Mist roztashovanij u samomu centri mista i z yednuye dva beregi richki Irshavka Cherez svoye vdale roztashuvannya ye najbilsh vidviduvanim mostom cherez nogo prohodit avtoshlyah T0719 tomu ruh centralnoyu chastinoyu mista duzhe zhvavij u robochi dni osoblivo zranku Takozh u misti ye dvi novi cerkvi greko katolickij Petropavlivskij hram 2000 2008 rr znahoditsya u centri mista bilya naberezhnoyi i velikij pravoslavnij Svyato Illinskij hram budivnictvo yakogo rozpochalosya she u 1992 roci i trivaye doteper V Irshavi yak i u seli Deshkovicya 8 km vid mista meshkaye dekilka rodin gromadi noahidiv usogo misceva gromada nalichuye priblizno 100 rodin 12 lipnya 2017 roku yepiskop Uzhgorodskij i Zakarpatskij Varsonofij v Irshavi zvershiv chin osvyachennya hramu na chest apostoliv Petra i Pavla Irshava okremo slavitsya najbilshim kovanim gerbom v Ukrayini Jogo visota 3 metri Gerb mista skonstrujovanij Irshavskoyu kuzneyu BK Socialna sfera U misti ye dvi veliki shkoli I III stupeniv akreditaciyi shkola 1 na pravomu berezi ta shkola 2 na livomu berezi r Irshava Irshavskij licej kolishnya gimnaziya 4 suchasni ditsadki muzichna shkola shkola mistectv DYuSSh dvi avtomobilni shkoli PromislovistOsnovni promislovi pidpriyemstva za vidami Mashinobuduvannya ZAT Irshavskij abrazivnij zavod Irshavskij r n m Irshava vul Fedorova 12 VAT Irshavremverstat Irshavskij r n m Irshava vul Gagarina 110 VAT Irshavske RTP Irshavskij r n m Irshava vul Fedorova 29 Lisova derevoobrobna ZAT Irshavska mebleva fabrika Irshavskij r n m Irshava vul Fedorova 20 TzOV Faktor Tojs Irshavskij r n m Irshava vul Fedorova 29 korpus 1 Harchova promislovist Zavod prodtovariv Irshavskij r n m Irshava vul Shevchenka 70 Promkombinat OSS Irshavskij r n m Irshava vul Borkanyuka 67 Hlibokombinat RSS Irshavskij r n m Irshava vul Gagarina 116 Barva Irshavskij r n m Irshava vul Shevchenka 11 PP Grono 1 Irshavskij r n m Irshava vul Fedincya 50 Supermarket Ambar plosha Narodna Legka promislovist TOV Sanders Vinogradiv Irshavskij r n m Irshava vul Gagarina 49 TzOV A M Itro Irshavskij r n m Irshava vul Borkanyuka 67 Poligrafiya Rajdrukarnya Irshavskij r n m Irshava vul Gagarina 36 GalereyaIrshava Foto 1940 roku listivka Irshavska zaliznichna stanciya poch XX st Irshava 1936 rik Potichok Sinyavka Kolishnya golovna sinagoga potim starij Budinok kulturi Yevrejske kladovisheDiv takozhIloshvayi Gerb IrshaviVidomi lyudiUrodzhenci Fushich Vasil Vasilovich nar 1929 ukrayinskij aktor Stepan Zhupanin 1936 2005 ukrayinskij pismennik pedagog Laureat premiyi imeni Lesi Ukrayinki Chlen Nacionalnoyi spilki pismennikiv Ukrayini vid 1974 roku Volodimir Lendyel 1934 2000 ukrayinskij fizik doktor fiziko matematichnih nauk 1975 profesor 1978 akademik Akademiyi nauk vishoyi shkoli Ukrayini zasluzhenij diyach nauki i tehniki URSR nar 1978 ukrayinskij gromadskij diyach zasluzhenij yurist Ukrayini derzhavnij sluzhbovec kolishnij zastupnik ministra osviti ta nauki Ukrayini nar 1993 slovacka spivachka peremozhec Golosu Chehiyi i Slovachchini DzherelaVerbilenko G A Irshava 10 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2005 T 3 E J S 536 ISBN 966 00 0610 1 Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zakarpatska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR Kuzan V V Irshava 11 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X LiteraturaDmitrij Pop Ivan Pop Zamki Podkarpatskoj Rusi 2004 Gomolyak O M Do pitannya pro istoriyu zamkiv Zakarpattya 2007 Prohnenko I A Gomolyak E M Zombor I T Issledovanie zamkov Zakarpatya 2009 Primitkihttp db ukrcensus gov ua PXWEB2007 ukr publ new1 2022 zb Shuselnist pdf Na Zakarpatti stavsya zemletrus magnitudoyu 3 8 bala Na Zakarpatti zafiksuvali zemletrus magnitudoyu 3 2 Yuliya Sokolova 14 04 2023 09 49 Fenyes Elek Magyarorszag geografiai szotara Pesten 1851 Ukaz Prezidiyi Verhovnoyi Radi URSR vid 30 travnya 1947 r Pro Vel Bereznij Vel Bichkiv Volove Irshava Koroleve Perechin Rahiv Svalyava Solotvina Tyachiv Chop i Yasinya Nacionalnij sklad mist Ukrayini za perepisom 2001 roku datatowel in ua Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Mezhdunarodnyj Centr Potomkov Noaha 6 zhovtnya 2016 Brit Olam uchebyj centr dlya Noahidov Arhiv originalu za 18 lipnya 2018 ros U misti Irshava na Zakarpatti osvyacheno hram na chest svyatih apostoliv Petra i PavlaPosilannyaIrshava Informacijno piznavalnij portal Zakarpatska oblast u skladi URSR 13 bereznya 2013 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zakarpatska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR Irshava u 3D Virtualni Karpati Zamki i kreposti 29 chervnya 2011 u Wayback Machine Oblikova kartka nedostupne posilannya z chervnya 2019 Wikimapia Maps 6 lyutogo 2009 u Wayback Machine Ribalka v m Irshava na richci Irshavka 5 bereznya 2016 u Wayback Machine