Біла́шки — село в Україні, у Тальнівському районі Черкаської області, центр сільської ради. Розташоване на річці Білашці за 8 км на південний захід від районного центру — міста Тального та за 10,5 км від залізничної станції Тальне. Через село проходить автошлях Черкаси—Умань. Площа населеного пункту 313,7 га, населення — 785 мешканців, 442 двори (на 1 січня 2007).
село Білашки | |
---|---|
Країна | |
Область | Черкаська область |
Район | Звенигородський |
Громада | Тальнівська |
Код КАТОТТГ | UA71020290030081733 |
Облікова картка | Білашки |
Основні дані | |
Засноване | 1649 |
Перша згадка | 1649 (375 років) |
Населення | 785 осіб (1 січня 2007) |
Площа | 3,137 км² |
Густота населення | 250,24 осіб/км² |
Поштовий індекс | 20433 |
Телефонний код | +380 4731 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°50′27″ пн. ш. 30°38′40″ сх. д. / 48.84083° пн. ш. 30.64444° сх. д.Координати: 48°50′27″ пн. ш. 30°38′40″ сх. д. / 48.84083° пн. ш. 30.64444° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 158 м |
Водойми | річка Білашка |
Відстань до районного центру | 8 км |
Найближча залізнична станція | Тальне |
Відстань до залізничної станції | 10,5 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | с. Білашки, вул. Центральна, |
Сільський голова | Чмига Любов Степанівна |
Карта | |
![]() Білашки | |
![]() Білашки | |
Мапа | |
Походження назви
Білашки в перекладі з старокиївської мови нібито означає сухе місце серед боліт. Існує також кілька легенд про походження назви села: можливо вона походить від прізвища козака — засновника поселення Білаш чи Білий, через великі поклади в цій місцевості білої глини.
Історія
Територія села була густо заселена ще 5 тисяч років тому. Біля села є 10 курганів скіфсько-сарматської епохи (7 століття до н. е.), сліди одного поселення трипільської культури і чотирьох поселень черняхівської культури.
Перша згадка про село належить до 1649 року.
В складі Російської імперії
У 1795 році в селі налічувалось 128 хат, у яких мешкало 554 чоловіки і 505 жінок. На той час це було одним з найбільших сіл Уманського повіту. Селяни були кріпаками.
В кінці XIX століття в Білашках жило 1 997 чоловік. В центрі села була дерев'яна Богословська церква 5-го класу збудована в 1763 році, кузня біля поштової дороги з Умані в Звенигородку, по річечках — три маленькі водяні млини, за селом вітряки. Дворічну школу в селі відкрито в 1868 році.
Під час першої світової війни в боях відзначився Іщенко Пилип Логвинович, що нагороджений трьома Георгіївськими хрестами.
Інтервенція проти УНР
Навесні 1917 року в селі створено сільську раду, першим головою якої був Олексій Васильович Пащенко.
12 березня 1919 року до Білашок прибув Кінний полк ім. Петра Болбочана Армії УНР, перейменований згодом на Кінний полк Чорних Запорожців під командуванням Петра Дяченка. Він взяв участь у боях з комуно-московськими окупантами за Тальне, допомогаючи 2-му пішому полку ім. Гетьмана Мазепи (командир — Іван Дубовий.
Радянські загони увірвалися до села в січні 1920 року — село захопили війська 44-ї дивізії Червоної армії комуніста Леніна. Тоді ж створено диверсійну групу комнезам, головою якої став Клим Григорович Чайковський.
1924 створено комсомольський осередок, в 1929 році — перше ТСОЗ «Революція», а згодом — «Хлібороб» та «Косар». За три роки їх об'єднано в артіль імені Ворошилова, до якої примусово загнали частину селян.
Голодомор
За період 1932—1933 років комуністи та їх пахолки вбили голодом близько тисячі мешканців села. Серед убитих комуністами було багато дітей. За свідченням вчителів, вони часто-густо помирали по дорозі до школи. Червоний окупант убивав голодом цілі сім'ї, родини. Так у родині Кімліченків вбито 24 особи. У родині Довгополих — 32 особи.
Аби применшити масштаби убивств, влада популяризувала факти відкриття нових шкіл. У 1934 році у селі відкрито семирічну школу (від 1991 року — середня), куди ходили пухлі діти. У деморалізованому середовищі створили організацію місцевих колаборантів — членів російської ВКП (б).
Повоєнні роки
У 1968 році в селі встановлено пам'ятник російському комуністу Ульянову.
Станом на початок 1971 рік в селі мешкало 1 299 чоловік. Тут працювали восьмирічна школа, будинок культури на 400 місць, бібліотека з фондом 8,3 тисячі книг, фельдшерсько-акушерський пункт, пологовий будинок, дитячі ясла, побуткомбінат, філія зв'язку, три магазини.
За колгоспом «Будівник комунізму» було закріплено 2 325,1 га сільськогосподарських угідь, у тому числі 2 215 га орної землі. Господарство вирощувало зернові культури, було розвинуте м'ясо-молочне тваринництво.
Сучасність
В селі діють ВАТ «Промінь», загальноосвітня школа I—III ступенів, дитячий садок, фельдшерсько-акушерський пункт, Будинок культури, бібліотека, відділення зв'язку та філія Ощадбанку.
Населення
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 791 | 98.88% |
російська | 5 | 0.63% |
вірменська | 4 | 0.49% |
Усього | 800 | 100% |
Пам'ятки
- Берези — заповідне урочище місцевого значення.
Відомі люди
В селі народився Юрченко Петро Хомович — учасник радянсько-фінської війни на боці СРСР, Герой Радянського Союзу.
Серед відомих уродженців села:
- А. Н. Стовповий — лауреат Ленінської премії за вдосконалення методів будування доменних печей;
- Т. А. Шатило-Литвинюк — заслужений лікар України, кандидат медичних наук по педіатрії;
- А. С. Довгополий — доктор технічних наук;
- Д. П. Бусько — кандидат технічних наук з розробки методів дослідження авіаційної техніки, професор;
- П. П. Войтко — кандидат технічних наук;
- І. Г. Підгірний — кандидат технічних наук;
- М. Я. Щербина — кандидат технічних наук, професор;
- В. А. Литвинюк — кандидат медичних наук з хірургії;
- П. С. Пащенко — доктор медичних наук, професор;
- М. М. Плахотнюк — кандидат економічних наук;
- С. І. Самойлов — учасник збройної інтервенції СССР до Афганістану, нагороджений орденом Червоної Зірки.
Галерея
- Стела при в'їзді з боку Умані
- Пам'ятник воїнам-визволителям
- Автобусна зупинка
- Школа
- Пам'ятник загиблим односельчанам
Див. також
Джерела
Примітки
- Погода в селі Білашки
- рос. дореф. Похилевичъ Л. Сказанія о населенныхъ мѣстностяхъ Кіевской губерніи. — К., 1864.
- Коваленко Сергій. Чорні Запорожці: історія полку. — К.: Видавництво «Стікс», 2012
- . Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 20 вересня 2011.
Література
- Історія міст і сіл Української РСР. — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР. — 15 000 прим.
Посилання
- who-is-who.com.ua[недоступне посилання з березня 2019]
![]() | Це незавершена стаття про Черкаську область. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bila shki selo v Ukrayini u Talnivskomu rajoni Cherkaskoyi oblasti centr silskoyi radi Roztashovane na richci Bilashci za 8 km na pivdennij zahid vid rajonnogo centru mista Talnogo ta za 10 5 km vid zaliznichnoyi stanciyi Talne Cherez selo prohodit avtoshlyah Cherkasi Uman Plosha naselenogo punktu 313 7 ga naselennya 785 meshkanciv 442 dvori na 1 sichnya 2007 selo Bilashki Krayina Ukrayina Oblast Cherkaska oblast Rajon Zvenigorodskij Gromada Talnivska Kod KATOTTG UA71020290030081733 Oblikova kartka Bilashki Osnovni dani Zasnovane 1649 Persha zgadka 1649 375 rokiv Naselennya 785 osib 1 sichnya 2007 Plosha 3 137 km Gustota naselennya 250 24 osib km Poshtovij indeks 20433 Telefonnij kod 380 4731 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 50 27 pn sh 30 38 40 sh d 48 84083 pn sh 30 64444 sh d 48 84083 30 64444 Koordinati 48 50 27 pn sh 30 38 40 sh d 48 84083 pn sh 30 64444 sh d 48 84083 30 64444 Serednya visota nad rivnem morya 158 m Vodojmi richka Bilashka Vidstan do rajonnogo centru 8 km Najblizhcha zaliznichna stanciya Talne Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 10 5 km Misceva vlada Adresa radi s Bilashki vul Centralna Silskij golova Chmiga Lyubov Stepanivna Karta Bilashki Bilashki Mapa U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Bilashki Pohodzhennya nazviBilashki v perekladi z starokiyivskoyi movi nibito oznachaye suhe misce sered bolit Isnuye takozh kilka legend pro pohodzhennya nazvi sela mozhlivo vona pohodit vid prizvisha kozaka zasnovnika poselennya Bilash chi Bilij cherez veliki pokladi v cij miscevosti biloyi glini IstoriyaTeritoriya sela bula gusto zaselena she 5 tisyach rokiv tomu Bilya sela ye 10 kurganiv skifsko sarmatskoyi epohi 7 stolittya do n e slidi odnogo poselennya tripilskoyi kulturi i chotiroh poselen chernyahivskoyi kulturi Persha zgadka pro selo nalezhit do 1649 roku V skladi Rosijskoyi imperiyi U 1795 roci v seli nalichuvalos 128 hat u yakih meshkalo 554 choloviki i 505 zhinok Na toj chas ce bulo odnim z najbilshih sil Umanskogo povitu Selyani buli kripakami V kinci XIX stolittya v Bilashkah zhilo 1 997 cholovik V centri sela bula derev yana Bogoslovska cerkva 5 go klasu zbudovana v 1763 roci kuznya bilya poshtovoyi dorogi z Umani v Zvenigorodku po richechkah tri malenki vodyani mlini za selom vitryaki Dvorichnu shkolu v seli vidkrito v 1868 roci Pid chas pershoyi svitovoyi vijni v boyah vidznachivsya Ishenko Pilip Logvinovich sho nagorodzhenij troma Georgiyivskimi hrestami Intervenciya proti UNR Navesni 1917 roku v seli stvoreno silsku radu pershim golovoyu yakoyi buv Oleksij Vasilovich Pashenko 12 bereznya 1919 roku do Bilashok pribuv Kinnij polk im Petra Bolbochana Armiyi UNR perejmenovanij zgodom na Kinnij polk Chornih Zaporozhciv pid komanduvannyam Petra Dyachenka Vin vzyav uchast u boyah z komuno moskovskimi okupantami za Talne dopomogayuchi 2 mu pishomu polku im Getmana Mazepi komandir Ivan Dubovij Radyanski zagoni uvirvalisya do sela v sichni 1920 roku selo zahopili vijska 44 yi diviziyi Chervonoyi armiyi komunista Lenina Todi zh stvoreno diversijnu grupu komnezam golovoyu yakoyi stav Klim Grigorovich Chajkovskij 1924 stvoreno komsomolskij oseredok v 1929 roci pershe TSOZ Revolyuciya a zgodom Hliborob ta Kosar Za tri roki yih ob yednano v artil imeni Voroshilova do yakoyi primusovo zagnali chastinu selyan Golodomor Za period 1932 1933 rokiv komunisti ta yih paholki vbili golodom blizko tisyachi meshkanciv sela Sered ubitih komunistami bulo bagato ditej Za svidchennyam vchiteliv voni chasto gusto pomirali po dorozi do shkoli Chervonij okupant ubivav golodom cili sim yi rodini Tak u rodini Kimlichenkiv vbito 24 osobi U rodini Dovgopolih 32 osobi Abi primenshiti masshtabi ubivstv vlada populyarizuvala fakti vidkrittya novih shkil U 1934 roci u seli vidkrito semirichnu shkolu vid 1991 roku serednya kudi hodili puhli diti U demoralizovanomu seredovishi stvorili organizaciyu miscevih kolaborantiv chleniv rosijskoyi VKP b Povoyenni roki U 1968 roci v seli vstanovleno pam yatnik rosijskomu komunistu Ulyanovu Stanom na pochatok 1971 rik v seli meshkalo 1 299 cholovik Tut pracyuvali vosmirichna shkola budinok kulturi na 400 misc biblioteka z fondom 8 3 tisyachi knig feldshersko akusherskij punkt pologovij budinok dityachi yasla pobutkombinat filiya zv yazku tri magazini Za kolgospom Budivnik komunizmu bulo zakripleno 2 325 1 ga silskogospodarskih ugid u tomu chisli 2 215 ga ornoyi zemli Gospodarstvo viroshuvalo zernovi kulturi bulo rozvinute m yaso molochne tvarinnictvo SuchasnistV seli diyut VAT Promin zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv dityachij sadok feldshersko akusherskij punkt Budinok kulturi biblioteka viddilennya zv yazku ta filiya Oshadbanku NaselennyaMova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Kilkist Vidsotok ukrayinska 791 98 88 rosijska 5 0 63 virmenska 4 0 49 Usogo 800 100 Pam yatkiBerezi zapovidne urochishe miscevogo znachennya Vidomi lyudiV seli narodivsya Yurchenko Petro Homovich uchasnik radyansko finskoyi vijni na boci SRSR Geroj Radyanskogo Soyuzu Sered vidomih urodzhenciv sela A N Stovpovij laureat Leninskoyi premiyi za vdoskonalennya metodiv buduvannya domennih pechej T A Shatilo Litvinyuk zasluzhenij likar Ukrayini kandidat medichnih nauk po pediatriyi A S Dovgopolij doktor tehnichnih nauk D P Busko kandidat tehnichnih nauk z rozrobki metodiv doslidzhennya aviacijnoyi tehniki profesor P P Vojtko kandidat tehnichnih nauk I G Pidgirnij kandidat tehnichnih nauk M Ya Sherbina kandidat tehnichnih nauk profesor V A Litvinyuk kandidat medichnih nauk z hirurgiyi P S Pashenko doktor medichnih nauk profesor M M Plahotnyuk kandidat ekonomichnih nauk S I Samojlov uchasnik zbrojnoyi intervenciyi SSSR do Afganistanu nagorodzhenij ordenom Chervonoyi Zirki GalereyaStela pri v yizdi z boku Umani Pam yatnik voyinam vizvolitelyam Avtobusna zupinka Shkola Pam yatnik zagiblim odnoselchanamDiv takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Cherkaska oblast DzherelaBilashki u sestrinskih Vikiproyektah Portal Cherkashina Oznachennya u Vikislovniku Temi u Vikidzherelah Primitki Pogoda v seli Bilashki ros doref Pohilevich L Skazaniya o naselennyh mѣstnostyah Kievskoj gubernii K 1864 Kovalenko Sergij Chorni Zaporozhci istoriya polku K Vidavnictvo Stiks 2012 Arhiv originalu za 5 bereznya 2016 Procitovano 20 veresnya 2011 Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Literatura Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR K Golovna redakciya URE AN URSR 15 000 prim Posilannya who is who com ua nedostupne posilannya z bereznya 2019 Ce nezavershena stattya pro Cherkasku oblast Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi