Наркоз (грец. nárkosis, також Загальна анестезія, Загальне знеболювання — оніміння, заціпеніння) — загальне знеболювання, подібне до стану штучного сну, з повною втратою свідомості і тимчасовою втратою больової чутливості.
Про термін
Під терміном «наркоз» розуміють саме загальне знеболювання організму. Коли говорять про локальне (місцеве) знеболювальне вживають термін «місцева анестезія» або місцеве знеболення (прикметник «місцевий» приватно опускається — еліпсис). Наріжним каменем цього виду знеболювання є саме вимкнення свідомості (narcosis — засипання), саме тому вислови «загальний наркоз» і «анестезія» — це абсолютно різні поняття.
Історія
Існував ще при хірургічних операціях в Ассирії, Єгипті, Індії, Китаї та інших країнах Стародавнього світу. Знеболюючі речовини виготовлялися з рослин і застосовувалися у вигляді настоїв, відварів і «сонних губок», просочених соком блекоти, конопель, опію, цикути. Губку змочували в настоянці або підпалювали, в результаті чого утворювалися пари, що присипляли хворих. Також знеболювання викликали стискаючи судини шиї і кінцівок, випускаючи велику кількість крові, даючи пацієнтові вино або спирт, застосовуючи холод.
У XII ст. у Болонському університеті було зібрано близько 150 рецептів подібних засобів. В XIII ст. Раймунд Луллій відкрив етер, знеболюючі засоби якого в 1540 році були описані Парацельсом. Незважаючи на ці дослідження, при проведенні операцій, аби викликати втрату свідомості, переважно використовували дерев'яну кіянку, якою пацієнта били по голові.
На початку XIX ст. англійський учений Г. Деві відкрив наркотичні якості оксиду азоту. У 1845-му американський зубний лікар [en] використовував дію оксиду для знеболювання, але невдало. Менш ніж за рік, опісля вдосконалення формули, анестезію, провівши вдалу операцію, здійснив його учень В. Мортон. 14 лютого 1847, перебуваючи у шпиталі під час Кавказької війни, М. Пирогов зробив першу хірургічну операцію під повним наркозом. 4 листопада 1847 шотландський лікар [en] провів першу операцію з використанням хлороформу.
У 1859 році був відкритий кокаїн — алкалоїд листя кокаїнового куща. У 1879 році В. Анреп запропонував використовувати кокаїн як анестезуючий засіб, а в 1884-му австрієць [en] застосував кокаїнове знеболювання в операції на очах. Але, при тривалому прийомі, кокаїн викликав хворобливе звикання. Новий етап в місцевому знеболюванні розпочався з появою новокаїну, створеного на основі кокаїну, але не викликаючого звикання. З введенням в практику розчинів новокаїну стали розвиватися різні способи місцевого знеболювання: інфільтраційна, провідникова і спиномозкова анестезія.
Види наркозу
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUyTDBOc2IzTmxaRjlqYVhKamRXbDBYM1psYm5ScGJHRjBiM0p6TG1kcFppOHlNakJ3ZUMxRGJHOXpaV1JmWTJseVkzVnBkRjkyWlc1MGFXeGhkRzl5Y3k1bmFXWT0uZ2lm.gif)
- Інгаляційний.
- Парентеральний (внутрішньовенний, внутрішньовенний із ШВЛ, внутрішньом'язовий, ректальний та ін).
- Комбінований наркоз (знеболювання досягається послідовним застосуванням різних наркотичних засобів і методів їх введення).
Залежно від того, що відбувається під час наркозу з диханням хворого, розрізняють наркоз зі спонтанним (самостійним) диханням і зі штучною вентиляцією легень (ШВЛ). Другий варіант звичайно вимагає інтубації трахеї (у дихальні шляхи вводиться спеціальна трубка після того як хворий засинає) або застосування інших методів, що забезпечують можливість вдувати повітря, кисень або газові суміші в легені пацієнта за допомогою апарату ШВЛ або спеціального мішка (наприклад мішок Амбу).
Класифікація препаратів для наркозу
1. Засоби для інгаляційного наркозу:
- Леткі рідини — ефір, (галотан), метоксифлуран, , , ізофлуран, севофлуран тощо;
- Гази — , циклопропан тощо.
2. Засоби для неінгаляційного наркозу:
- Порошки у флаконах — тіопентал натрію;
- Розчини у ампулах — , (сомбревін — вилучено з обігу), пропофол (дипрофол), (кетамін, каліпсол).
Стадії наркозу
За послідовністю пригнічення ЦНС виділяють 4 стадії наркозу: I стадія анальгезії. Спочатку знижується больова чутливість, а потім виникає амнезія. Інші види чутливості, тонус скелетних м'язів і рефлекси зберігаються; II стадія збудження. Ця стадія характеризується мовною та руховою активацією, підвищенням артеріального тиску, порушується дихання, підсиленням усіх рефлексів (можлива зупинка серця, блювання, бронхоспазм і ларингоспазм); III стадія хірургічної анестезії. У пацієнта відсутні всі види чутливості, пригнічені рефлекси м'язів; відновлюється нормальне дихання, стабілізується артеріальний тиск. Зіниці розширені, очі відкриті. На цій стадії виділено 4 рівні; IV стадія пробудження. Після припинення введення засобів для наркозу настає 4 стадія — відновлення функцій ЦНС, але у зворотному порядку: з'являються рефлекси, відновлюється тонус м'язів і чутливість, повертається свідомість.
Клінічне застосування
Головна мета наркозу — уповільнення реакцій організму на оперативне втручання, перш за все відчуття болю. При цьому медикаментозний сон, з яким найчастіше і асоціюється поняття «наркоз», є лише одним (і головним) компонентом наркозу. При проведенні наркозу також важливо придушення або значне зниження проявів вегетативних (автоматичних) реакцій організму на хірургічну травму, які проявляються збільшенням частоти серцевих скорочень (тахікардія), підвищенням артеріального тиску (артеріальна гіпертензія) та іншими явищами, які можуть мати місце навіть при вимкненій свідомості. Це придушення вегетативних реакцій називається знеболенням або аналгезією. Третій компонент наркозу — міорелаксація, або розслаблення м'язів за допомогою міорелаксантів, необхідне для забезпечення нормальних умов для роботи хірургів.
Див. також
Примітки
- Нековаль, Ірина Вікторівна; Казанюк, Тамара Вікентіївна (2011). Фармакологія (українська) . м. Київ, вул. Стрілецька, 28.: ВСВ "Медицина". с. 210—211. ISBN .
Література
- Анестезіологія та інтенсивна терапія: Підруч. для мед. ВНЗ IV рів. акред. Фелікс Глумчер / К.: Медицина. 2019. - 360 с.
- Анестезіологія, інтенсивна терапія і реаніматологія: навчальний посібник (ВНЗ І ІІІ р. а.) / А.А. Ілько. - К.:ВСВ Медицина, 2018. - 256 с.
- Анестезіологія, інтенсивна терапія та невідкладні стани [Текст] : Навчальний посібн. для інтернів вищ. мед. навч. закл. IVp. акред. зі спец. "Анестезіологія та інтенсивна терапія", "Медицина невідкладних станів" та ін. / За ред. А.С. Владики. - Суми : Університетська книга, 2018. - 584 с.
- Анестезіологія, інтенсивна терапія та невідкладні стани. /Ігор Басенкота інш.. Видавництво Університетська книга, 2017.- 584 с.
- Бунятян А. А., Рябов Г. А., Маневич А. З. Анестезиология и реаниматология. — М., 1984. — 163 с.
- Михельсон В. А. Детская анестезиология и реаниматология. — М., 1980.
- Осипова Н. А. Оценка эффекта наркотических, анальгетических и психотропных средств в клинической анестезиологии. — Л., 1988.
- Осложнения при анестезии / Под ред. Ф. К. Оркина и Л. X. Купермана, пер. с англ. — Т. 1. — М., 1985.
- Справочник по анестезиологии / Под ред. григорий лепс — Киев, 1987
Посилання
- НАРКОЗ [ 24 квітня 2016 у Wayback Machine.] //Фармацевтична енциклопедія
- Анестезия общая // Медицинская энциклопедия, 1991—1996 [ 23 лютого 2011 у Wayback Machine.](рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Narkoz znachennya Narkoz grec narkosis takozh Zagalna anesteziya Zagalne znebolyuvannya oniminnya zacipeninnya zagalne znebolyuvannya podibne do stanu shtuchnogo snu z povnoyu vtratoyu svidomosti i timchasovoyu vtratoyu bolovoyi chutlivosti Narkoznij aparatPro terminPid terminom narkoz rozumiyut same zagalne znebolyuvannya organizmu Koli govoryat pro lokalne misceve znebolyuvalne vzhivayut termin misceva anesteziya abo misceve znebolennya prikmetnik miscevij privatno opuskayetsya elipsis Narizhnim kamenem cogo vidu znebolyuvannya ye same vimknennya svidomosti narcosis zasipannya same tomu vislovi zagalnij narkoz i anesteziya ce absolyutno rizni ponyattya IstoriyaIsnuvav she pri hirurgichnih operaciyah v Assiriyi Yegipti Indiyi Kitayi ta inshih krayinah Starodavnogo svitu Znebolyuyuchi rechovini vigotovlyalisya z roslin i zastosovuvalisya u viglyadi nastoyiv vidvariv i sonnih gubok prosochenih sokom blekoti konopel opiyu cikuti Gubku zmochuvali v nastoyanci abo pidpalyuvali v rezultati chogo utvoryuvalisya pari sho prisiplyali hvorih Takozh znebolyuvannya viklikali stiskayuchi sudini shiyi i kincivok vipuskayuchi veliku kilkist krovi dayuchi paciyentovi vino abo spirt zastosovuyuchi holod U XII st u Bolonskomu universiteti bulo zibrano blizko 150 receptiv podibnih zasobiv V XIII st Rajmund Lullij vidkriv eter znebolyuyuchi zasobi yakogo v 1540 roci buli opisani Paracelsom Nezvazhayuchi na ci doslidzhennya pri provedenni operacij abi viklikati vtratu svidomosti perevazhno vikoristovuvali derev yanu kiyanku yakoyu paciyenta bili po golovi Na pochatku XIX st anglijskij uchenij G Devi vidkriv narkotichni yakosti oksidu azotu U 1845 mu amerikanskij zubnij likar en vikoristovuvav diyu oksidu dlya znebolyuvannya ale nevdalo Mensh nizh za rik opislya vdoskonalennya formuli anesteziyu provivshi vdalu operaciyu zdijsniv jogo uchen V Morton 14 lyutogo 1847 perebuvayuchi u shpitali pid chas Kavkazkoyi vijni M Pirogov zrobiv pershu hirurgichnu operaciyu pid povnim narkozom 4 listopada 1847 shotlandskij likar en proviv pershu operaciyu z vikoristannyam hloroformu U 1859 roci buv vidkritij kokayin alkaloyid listya kokayinovogo kusha U 1879 roci V Anrep zaproponuvav vikoristovuvati kokayin yak anestezuyuchij zasib a v 1884 mu avstriyec en zastosuvav kokayinove znebolyuvannya v operaciyi na ochah Ale pri trivalomu prijomi kokayin viklikav hvoroblive zvikannya Novij etap v miscevomu znebolyuvanni rozpochavsya z poyavoyu novokayinu stvorenogo na osnovi kokayinu ale ne viklikayuchogo zvikannya Z vvedennyam v praktiku rozchiniv novokayinu stali rozvivatisya rizni sposobi miscevogo znebolyuvannya infiltracijna providnikova i spinomozkova anesteziya Vidi narkozuZakritij tip shtuchnoyi ventilyaciyi legen pri ingalyacijnomu narkoziIngalyacijnij Parenteralnij vnutrishnovennij vnutrishnovennij iz ShVL vnutrishnom yazovij rektalnij ta in Kombinovanij narkoz znebolyuvannya dosyagayetsya poslidovnim zastosuvannyam riznih narkotichnih zasobiv i metodiv yih vvedennya Zalezhno vid togo sho vidbuvayetsya pid chas narkozu z dihannyam hvorogo rozriznyayut narkoz zi spontannim samostijnim dihannyam i zi shtuchnoyu ventilyaciyeyu legen ShVL Drugij variant zvichajno vimagaye intubaciyi traheyi u dihalni shlyahi vvoditsya specialna trubka pislya togo yak hvorij zasinaye abo zastosuvannya inshih metodiv sho zabezpechuyut mozhlivist vduvati povitrya kisen abo gazovi sumishi v legeni paciyenta za dopomogoyu aparatu ShVL abo specialnogo mishka napriklad mishok Ambu Klasifikaciya preparativ dlya narkozu1 Zasobi dlya ingalyacijnogo narkozu Letki ridini efir galotan metoksifluran izofluran sevofluran tosho Gazi ciklopropan tosho 2 Zasobi dlya neingalyacijnogo narkozu Poroshki u flakonah tiopental natriyu Rozchini u ampulah sombrevin vilucheno z obigu propofol diprofol ketamin kalipsol Stadiyi narkozuZa poslidovnistyu prignichennya CNS vidilyayut 4 stadiyi narkozu I stadiya analgeziyi Spochatku znizhuyetsya bolova chutlivist a potim vinikaye amneziya Inshi vidi chutlivosti tonus skeletnih m yaziv i refleksi zberigayutsya II stadiya zbudzhennya Cya stadiya harakterizuyetsya movnoyu ta ruhovoyu aktivaciyeyu pidvishennyam arterialnogo tisku porushuyetsya dihannya pidsilennyam usih refleksiv mozhliva zupinka sercya blyuvannya bronhospazm i laringospazm III stadiya hirurgichnoyi anesteziyi U paciyenta vidsutni vsi vidi chutlivosti prignicheni refleksi m yaziv vidnovlyuyetsya normalne dihannya stabilizuyetsya arterialnij tisk Zinici rozshireni ochi vidkriti Na cij stadiyi vidileno 4 rivni IV stadiya probudzhennya Pislya pripinennya vvedennya zasobiv dlya narkozu nastaye 4 stadiya vidnovlennya funkcij CNS ale u zvorotnomu poryadku z yavlyayutsya refleksi vidnovlyuyetsya tonus m yaziv i chutlivist povertayetsya svidomist Klinichne zastosuvannyaGolovna meta narkozu upovilnennya reakcij organizmu na operativne vtruchannya persh za vse vidchuttya bolyu Pri comu medikamentoznij son z yakim najchastishe i asociyuyetsya ponyattya narkoz ye lishe odnim i golovnim komponentom narkozu Pri provedenni narkozu takozh vazhlivo pridushennya abo znachne znizhennya proyaviv vegetativnih avtomatichnih reakcij organizmu na hirurgichnu travmu yaki proyavlyayutsya zbilshennyam chastoti sercevih skorochen tahikardiya pidvishennyam arterialnogo tisku arterialna gipertenziya ta inshimi yavishami yaki mozhut mati misce navit pri vimknenij svidomosti Ce pridushennya vegetativnih reakcij nazivayetsya znebolennyam abo analgeziyeyu Tretij komponent narkozu miorelaksaciya abo rozslablennya m yaziv za dopomogoyu miorelaksantiv neobhidne dlya zabezpechennya normalnih umov dlya roboti hirurgiv Div takozhIntranarkozne probudzhennyaPrimitkiNekoval Irina Viktorivna Kazanyuk Tamara Vikentiyivna 2011 Farmakologiya ukrayinska m Kiyiv vul Strilecka 28 VSV Medicina s 210 211 ISBN 978 617 505 147 4 LiteraturaAnesteziologiya ta intensivna terapiya Pidruch dlya med VNZ IV riv akred Feliks Glumcher K Medicina 2019 360 s ISBN 978 617 505 678 3 Anesteziologiya intensivna terapiya i reanimatologiya navchalnij posibnik VNZ I III r a A A Ilko K VSV Medicina 2018 256 s ISBN 978 617 505 544 1 Anesteziologiya intensivna terapiya ta nevidkladni stani Tekst Navchalnij posibn dlya interniv vish med navch zakl IVp akred zi spec Anesteziologiya ta intensivna terapiya Medicina nevidkladnih staniv ta in Za red A S Vladiki Sumi Universitetska kniga 2018 584 s Anesteziologiya intensivna terapiya ta nevidkladni stani Igor Basenkota insh Vidavnictvo Universitetska kniga 2017 584 s ISBN 978 966 680 820 5 Bunyatyan A A Ryabov G A Manevich A Z Anesteziologiya i reanimatologiya M 1984 163 s Mihelson V A Detskaya anesteziologiya i reanimatologiya M 1980 Osipova N A Ocenka effekta narkoticheskih analgeticheskih i psihotropnyh sredstv v klinicheskoj anesteziologii L 1988 Oslozhneniya pri anestezii Pod red F K Orkina i L X Kupermana per s angl T 1 M 1985 Spravochnik po anesteziologii Pod red grigorij leps Kiev 1987PosilannyaNARKOZ 24 kvitnya 2016 u Wayback Machine Farmacevtichna enciklopediya Anesteziya obshaya Medicinskaya enciklopediya 1991 1996 23 lyutogo 2011 u Wayback Machine ros