Mitsubishi Ki-21 (яп. 三菱 キ21) — серійний важкий бомбардувальник Імперської армії Японії періоду Другої світової війни. Наймасовіший важкий бомбардувальник японської армії. Вперше був використаний під час японсько-китайської війни в 1938 році, після чого інтенсивно використовувався до середини війни на Тихому океані.
Mitsubishi Ki-21 | |
---|---|
![]() | |
Призначення: | важкий бомбардувальник |
Перший політ: | 1936 |
Прийнятий на озброєння: | 1938 |
Знятий з озброєння: | 1945 |
Період використання: | 1938-1945 |
На озброєнні у: | ![]() |
Розробник: | Mitsubishi |
Виробник: | Mitsubishi Nakajima |
Всього збудовано: | 2 064 |
Екіпаж: | 5-7 осіб |
Крейсерська швидкість: | 380 км/год |
Максимальна швидкість (МШ): | 485 км/год |
Дальність польоту: | 2 700 км |
Практична стеля: | 10 000 м |
Довжина: | 16,00 м |
Висота: | 4,85 м |
Розмах крила: | 22,50 м |
Площа крила: | 69,90 м² |
Споряджений: | 10 600 кг |
Двигуни: | 2 х Mitsubishi Army Type 100 (Ha-101) (2 x 1500 к.с.) |
Тяга (потужність): | 3-лопастевий металевий гвинт змінного кроку |
Внутрішнє бомбове навантаження: | 1 000 кг |
Кулеметне озброєння: | 4 х 7,7-мм кулемети «Тип 89» 1 x 12,7-мм кулемет «Тип 1» |
![]() |
В («довгій» нумерації) літаків японської армії позначався Важкий армійський бомбардувальник Тип 97 (яп. 九七式重爆撃機). Кодова назва союзників — «Саллі» (англ. Sally) та «Гвен» (англ. Gwen) (модифікація Ki-21-IIb).
Історія створення
Концепція і дизайн
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5qTDBwaGNHRnVaWE5sWDB0cExUSXhMVE5mY21WaFpIbGZabTl5WDNkaGNpNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RTbUZ3WVc1bGMyVmZTMmt0TWpFdE0xOXlaV0ZrZVY5bWIzSmZkMkZ5TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
На початку 30-их років Японія посилила свій вплив на північному сході Китаю, створивши маріонеткову Маньчжурську державу. В результаті цього Японія отримала величезний кордон з Радянським Союзом, який в цей час саме розвивав транспортну і оборонну інфраструктури на Далекому Сході і в Сибіру. Передбачаючи можливі конфлікти, Імперська армія Японії почала програму модернізації і підготовки для бойових дій в цьому регіоні. Одним з пунктів модернізації було створення нових літаків для повітряних сил, зокрема важкого бомбардувальника далекої дії, оскільки Mitsubishi Ki-1 та Mitsubishi Ki-20 були вже повністю застарілими. Як тимчасове рішення, було закуплено 82 літаки Fiat BR.20, але Японська імперія не планувала покладатись на експорт озброєнь.
Відповідно до замовлення, сформованого 15 лютого 1936 року, це мав бути двомоторний чотиримісний літак, здатний нести 750 кг (максимально 1000 кг) бомб, озброєний трьома 7,7-мм кулеметами, і мати шасі, яке складається. Літак мав бути оснащений двигунами Mitsubishi Ha-6 або Nakajima Ha-5. Максимальна швидкість на висоті 3000 м мала бути не менше 400 км/год, час набору цієї висоти — не більше 8 хв, операційна висота від 2000 до 4000 метрів, тривалість польоту при крейсерській швидкості в 300 км/год — 5 годин, довжина злітної смуги — 300 м, і злітна маса менше 6400 кг. Оскільки в той час основним противником вважався СРСР, особливу увагу слід було зосередити на можливості експлуатації літака в умовах низьких температур Маньчжурії та Сибіру. Команда мала складатись з чотирьох осіб: пілота, другого пілота/навігатора, бомбардира/стрільця, радиста/стрільця, і ще два запасні місця для стрільців.
У конкурсі взяли участь фірми Mitsubishi з проектом літака Ki-21, Nakajima з проектом Ki-19 та Kawasaki з проектом . Проект Ki-22 був відхилений зразу, а фірми Mitsubishi та Nakajima отримали замовлення на побудову прототипів для проведення порівняльних випробувань.
Випробування прототипів
Конструктори фірми Mitsubishi під керівництвом Кеносуке Одзава розробили суцільнометалевий середньоплан з двокілевим оперенням і двигунами Mitsubishi Ha-6 потужністю 825 к.с. Оскільки робота над Ki-21 мала найвищий пріоритет, то вже 18 грудня 1936 року на 5-у авіаційному заводі Mitsubishi в Нагої почались випробування першого прототипу, а до кінця року в повітря піднявся і другий прототип. Обидва літаки оснащувались трьома 7.7-мм кулеметами: в носі, де кулемет був шарнірно закріплений і міг рухатись в вертикальній площині, турельний зверху, який покривав верхню півкулю, і турельний знизу на виступі в фюзеляжі. Також однаковим був засклений ніс, в якому розташовувався бомбардир. Другий прототип відрізнявся тільки значно більшим заскленням зверху — довгою «теплицею», яка залишилась і на перших серійних літаках.
У березні-травні 1937 року на військовій базі Татікава пройшли порівняльні випробування з літаком Ki-19, які не виявили однозначного переможця. Ki-19 мали надійніші двигуни і дещо кращі льотні характеристики, Ki-21 продемонстрував більшу швидкість, менше навантаження на крило і в цілому кращий дизайн. В червні відбулись бомбардувальні випробування в навчальній школі Хамамацу, які знову не проявили явного переможця, тому військові запропонували компаніям виправити виявлені недоліки, а також спробувати помінятись двигунами, та продовжити конкурс.
В результаті третій прототип Ki-21 оснащувався двигунами Nakajima Ha-5, а прототип Ki-19 — Mitsubishi Ha-6 відповідно. Окрім цього була покращена аеродинаміка носової частини, носовий кулемет отримав повноцінну турель і виступ для нижнього кулемета був зменшений. Для покращення стабільності при бомбометанні також був дещо збільшений кіль. Повторні випробування пройшли восени 1937 року, на яких третій прототип Ki-21 показав повну перевагу над Ki-19 і був прийнятий на озброєння під назвою «Важкий армійський бомбардувальник Тип 97 Модель 1А» (або Ki-21-Ia). Перед початком серійного виробництва було замовлено п'ять передсерійних літаків, на яких тестувались різні типи обладнання і озброєння, зокрема бічні турелі і дистанційно керований кулемет в кінці хвоста.
Серійне виробництво
Перша серійна модифікація Ki-21-I випускалась на заводі Mitsubishi в Нагої (збудовано 423 літаки) та на заводі Nakajima в Оте (збудовано 341 літак). Спочатку було випущено 143 літаків модифікації Ki-21-Ia, які практично не відрізнялись від прототипу, були оснащені двигунами Nakajima Ha-5 потужністю 1080 к.с. але мали збільшений з 1840 до 2635 л запас палива. Після отримання перших результатів бойового використання стало зрозуміло, що літак потребує значно кращого захисту.
В результаті з'явилась модифікація Ki-21-Ib з двома доданими 7,7-мм кулеметами: один в дистанційно керованій турелі в кінці хвоста, і ще один для стрільби з бокових отворів, який можна було перекидати на потрібну сторону. Для розміщення останнього фюзеляж довелось трохи розширити. Також були застосовані закрилки та горизонтальне оперення більшої площі. Крім того, був збільшений бомбовий відсік, а бензобаки були частково протектовані гумою.
Наступний варіант, Ki-21-Ic, озброювався додатковим кулеметом, який розміщувався у боковому вікні. Були посилені стійки шасі та встановлені колеса більшого діаметра. В задній частині фюзеляжу встановлювався додатковий паливний бак на 500 л, при цьому чотири 50-кг бомби розміщувались на зовнішній підвісці.
Ki-21-II
Хоча Ki-21-I отримали гарні відгуки від пілотів, було зрозуміло, що для війна з США і союзниками буде значно складнішою ніж з Китаєм, тому військове командування замовило в Mitsubishi швидший літак. Спочатку на одному з Ki-21-Ic (№ 272) двигуни були замінені на Mitsubishi Ha-101 потужністю 1500 к.с., і поставлено пропелери більшого діаметру. Для нового двигуна прийшлося повністю переробити гондоли двигунів, також через гвинти довелось збільшити висоту шасі. Під час переробки шасі також було покращено аеродинаміку при прибраних шасі, які тепер повністю ховались за контури двигунів. Для компенсації зміни маси було ще більше збільшено горизонтальні поверхні хвоста.
Нова модифікація отримала позначення Ki-21-II, і в березні 1940 року почались випробування. Модифікації значно покращили льотні характеристики, зокрема максимальна швидкість досягла 478 км/г на висоті 4 400 м, а стеля — 10 000 м., тому командування наказало замінити Ki-21-I на складальних лініях на першу серійну модифікацію Ki-21-II, як тільки це буде можливо без перебоїв в постачанні. Проте з фірмою Nakajima контракт не було підписано, оскільки там саме розроблялась потенційна заміна — Ki-49.
Перші чотири серійні Ki-21-II були готові в грудні 1940 року і використовувались для випробувань, наступні літаки вже позначались Ki-21-IIa і були пристосовані до масованого виробництва і відрізнялись тільки деякими невеликими змінами в обладнанні.
Через затримки в розробці і впровадженні Ki-49 Mitsubishi були змушені проводити подальші модифікації літака. Оскільки основним недоліком літака все ще був недостатній захист, зокрема погані кути стрільби з верхньої турелі, через що кулемет навіть деколи знімали в польових умовах. Тому в модифікації Ki-21-IIb ліхтар кабіни стрільця, що обмежував кут обстрілу з верхнього кулемета, був замінений на велику сферичну башту з 12,7-мм кулеметом «Тип 1». Горизонтально кулемет проводився в рух педалями через ланцюгове з'єднання, що дозволило значно збільшити швидкість обертання. Проте ці зміни в захисті були мінімальними, тому з часом (приблизно з № 1300 літака) почався застосовуватись бронезахист пілота та баштового стрільця пластинами товщиною 16 та 12,5 мм.
Транспортний варіант
Близько 100 літаків Ki-21-Ia після зняття з озброєння були переобладнані в транспортні літаки, які отримали назву MC-20-I. В таких літаках знімалось все озброєння, скляний ніс замінювався металевим, а для перевезення військ встановлювалось дев'ять додаткових сидінь. Пізніше зайві виступи, створені для захисного озброєння, також зрізались і запаювались, що дозволило ще більше підняти льотні характеристики. Перший з них було передано «Імперським японським авіалініям» для перевезень (здебільшого вантажних) між Японією, Маньчжурією і Китаєм в лютому 1940 року. Також ця модифікація використовувалась для ознайомлення пілотів з майбутнім літаком Ki-57, який базувався на Ki-21.
Опис конструкції (Ki-21-IIb)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekptTDBkcGNtVjBjM1ZmUzNWMFpXbDBZV2xmVTJGc2JIa3VhbkJuTHpJd01IQjRMVWRwY21WMGMzVmZTM1YwWldsMFlXbGZVMkZzYkhrdWFuQm4uanBn.jpg)
Середньоплан з суцільнометалевими вільнонесучим крилом. Складається з трьох секцій: центральної прямої і двох трапецієподібних (в горизонтальній площині) зовнішніх. Зовнішні секції також дещо підняті в верх і звужувались до кінця. Внутрішня будова: три опорні лонжерони на які натягнуто обшивку з легких сплавів. Гідравлічні металеві закрилки без щілин розташовуються від середини крила до елеронів. Елерони мають металевий каркас і тканинне покриття.
Овальний металевий типу напів-монокок з металевою обшивкою. Вхідні двері з лівої сторони в кінці фюзеляжу. Бомбовий відсік під центральною секцією крила. Над нею, з правого боку розміщуються два паливні баки, а з лівого — прохід до кабіни пілотів і бомбардира. В задній частині фюзеляжу зазвичай розміщувались стрільці, але за потреби встановлювались крісла для дев'яти десантників.
- Хвіст
Вільнонесучі горизонтальні площини з високим відносним подовженням крила з прямими переднім краєм і рулями висоти. Вертикальна частина однокілева з одним рулем напряму. Рухомі поверхні мають металевий каркас і тканинну обшивку, рулі висоти окрім цього оснащені настроюваними тримерами.
- Шасі
Дві передні стійки шасі гідравлічно прибираються вперед-вверх в капоти двигунів. Кожна стійка незалежна і складається з двох пневматичних амортизаторів типу [en] та вилкоподібної опори на шарнірі позаду. В прибраному варіанті шасі приховуються за спеціальним люком. Задня стійка шасі не прибирається і вільно обертається.
- Двигуни і паливна система
Два 14-и циліндрові дворядні радіальні двигуни . Потужність при зльоті — 1500 к.с. при 2450 об/хв, стандартна потужність — 1450 к.с. при 2350 об/хв на висоті 2600 м і 1350 к.с. при 2350 об/хв на 4600 м. При необхідності можна було розвинути потужність 1580 к.с. при 2450 об/хв на висоті 2300 м. Повітряний гвинт металевий трилопастний фіксованого кроку. Чотири паливні баки розміщуються в крилах, ще два в фюзеляжі, за необхідності в кінці бомбового відсіку встановлювався додатковий паливний бак. Стандартні баки захищені багатошаровою гумою. Загальний об'єм баків — 3135 літрів. Незахищені масляні баки розташовуються в передній частині крила за капотами двигуна.
- Озброєння
По одному ручному рухомому 7,7-мм кулемету «Тип 89» в носовій, нижній і двох бічних позиціях. Один дистанційно керований 7,7-мм кулемет «Тип 89» в хвості фюзеляжу з максимальним відхиленням в 15° в будь-яку сторону. Максимальне внутрішнє бомбове навантаження складає 1000 кг, стандартні набори бомб — 16 × 50 кг, 9 × 100 кг, 4 × 250 кг або 2 × 500 кг. При потребі на зовнішніх підвісах можна було встановити ще чотири 50 кг бомби.
Модифікації
Всього було випущено 2 064 літаки всіх модифікацій:, з них 351 — фірмою Nakajima:
- Ki-21 — прототип (8 екз., листопад 1936 — лютий 1938)
- Ki-21-Ia (Важкий армійський бомбардувальник Тип 97 Модель 1А) — перша серійна модель з двигунами Nakajima Ha-5-kai (850 к.с.) (143 екз., березень 1938—1939)
- Ki-21-Ib (Важкий армійський бомбардувальник Тип 97 Модель 1B) — покращена серійна модель з додатковими 7,7-мм кулеметами, більшим бомбовим відсіком, довшими закрилками, зміненим кілем (120 екз., 1939—1940)
- Ki-21-Ic (Важкий армійський бомбардувальник Тип 97 Модель 1C) — покращена серійна модель з додатковим 7,7-мм кулеметом та збільшеним паливним баком (160 екз., 1940)
- Ki-21-II — прототипи другої серійної моделі з потужнішими двигунами (4 екз., грудень 1940)
- Ki-21-IIa (Важкий армійський бомбардувальник Тип 97 Модель 2А) — серійний варіант Ki-21-II (590 екз., грудень 1940—1942)
- Ki-21-IIb (Важкий армійський бомбардувальник Тип 97 Модель 2B) — покращений варіант Ki-21-IIa (688 екз., 1942 — вересень 1944)
- Ki-21-Ia, -Ib, — Ic на заводах фірми Nakajima (351 екз., серпень 1938 — лютий 1941)
- MC-20-I (Армійський транспортний літак Тип 100 модель 1) — неозброєний транспортний та цивільний варіант (~ 100 перероблених з Ki-21-I машин)
Історія використання
Японсько-китайська війна
Літаки Ki-21-Ia вже літом 1938 році з'явились на озброєнні 60-го авіазагону в Маньчжурії, де взяли участь в японсько-китайській війні. Зимою 1938-39 року Ki-21 брали участь в нальотах на китайські міста на півночі. Весною 1939 в Китай було переведено ще 58-ий і 61-ий авіазагони. Не зважаючи на те, що Ki-21 був тепло прийнятий в військах, він не міг ефективно використовуватись для бомбардувань центрального Китаю (зокрема Чунціна і Ланьчжоу) через відсутність ескортних винищувачів з таким радіусом дії і слабкість власного захисного озброєння.
Значно краще себе показали наступні модифікації Ki-21-Ib/c, але це було не прямим наслідком покращеного захисту літаків, а швидше значними втратами китайських ВПС.
Бої на Халхин-Голі
12 Ki-21 61-го авіазагону були перекинені до кордону з Монголією перед початком боїв на Халхин-Голі, згодом їх кількість було збільшено. 27 червня 1939 року під час нальоту на аеродром Тамцак-Булак 2 бомбардувальники Ki-21 були збиті, а один через відмову двигуна здійснив вимушену посадку і став трофеєм радянських військ. Літаки Ki-21 і надалі діяли доволі інтенсивно. У період з 3 по 10 липня, підтримуючи свої війська у боях за гору Баян-Цаган, Ki-21 разом із Fiat BR.20 скинули 174 тонни бомб.
Проте незабаром екіпажі Ki-21 стали відчувати сильну втому, оскільки ротація екіпажів була неможлива. Крім того, щільний вогонь радянської та монгольської ППО змушував Ki-21 діяти на великих висотах, де екіпажі страждали через низьку надійність кисневого обладнання. Незабаром частини, на озброєнні яких були Ki-21, були виведені із зони боїв.
Незважаючи на інтенсивне використання в умовах переваги радянської авіації, були збиті лише 3 Ki-21, а ще три були пошкоджені і не підлягали відновленню.
Війна на Тихому океані
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd6THlWRk9DVkNSQ1U1UmlWRk55VTRNaVZDT0NWRk9TVTROeVU0UkNWRk5pVTROU1ZDTmk1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVVTRKVUpFSlRsR0pVVTNKVGd5SlVJNEpVVTVKVGczSlRoRUpVVTJKVGcxSlVJMkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlk0TDAxcGRITjFZbWx6YUdsZlMya3RNakZmZFc1a1pYSmZZWFIwWVdOclgyOXVYMkZwY21acFpXeGtMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFOYVhSemRXSnBjMmhwWDB0cExUSXhYM1Z1WkdWeVgyRjBkR0ZqYTE5dmJsOWhhWEptYVdWc1pDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZpTDB0cExUSXhYMkp2YldKbGNsOTNhWFJvWDNKbFpGOWpjbTl6YzE5dFlYSnJhVzVuYzE5dmRtVnlYME5vYVc1aFh6RTVORFV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFV0cExUSXhYMkp2YldKbGNsOTNhWFJvWDNKbFpGOWpjbTl6YzE5dFlYSnJhVzVuYzE5dmRtVnlYME5vYVc1aFh6RTVORFV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Нова модель Ki-21-II почала надходити у війська на початку 1941 року. Більшість з'єднань встигли перейти на нову модель до початку війни на Тихому океані, а застарілі Ki-21-I передавались у льотні школи або переобладнувались на транспортний варіант MC-21-I.
На момент початку війни більшість літаків Ki-21 базувались в Індокитаї (12, 60, 62 і 98-ий авіазагони в складі 3-ї авіадивізії) на Формозі (14-ий авіазагін) та в Маньчжурії (74-ий авіазагін).
3-я авіадивізія під керівництвом генерал-лейтенанта Мічійо Сугувари повинна була діяти проти Бірми та Малайї. Проте на момент початку бойових дій перекидання дивізії з Китаю ще не було завершене, зокрема через завантаженість транспорту, тому необхідні кількості запчастин і боєприпасів ще не були доступні. Більше того, перед початком війни і в декілька перших днів над Пномпенем, де базувалась дивізія, випали сильні дощі, які зробили ґрунтове покриття польових аеродромів непридатним для зльоту важких машин. Тому активність Ki-21 була незначною, хоча один авіазагін здійснював підготовчі бомбардування Кота-Бару перед висадкою десанту 8 грудня. Лише наприкінці грудня 1941 року погода дозволила організувати масовані нальоти. Перший з них, на Рангун, відбувся 23 грудня. У ньому взяли участь 60 літаків Ki-21 з 12, 60 і 62-го авіазагонів, 20 з яких було втрачено від вогню винищувачів [en] і волонтерського корпусу США, які мали на озброєнні декілька сучасних P-40 Warhawk.
У січні 1942 року Ki-21 широко застосовувались в операціях проти Сінгапуру та Голландської Ост-Індії, де Ki-21, зокрема, підтримували десант на Палембанг. У південно-західній частині Тихого океану Ki-21 застосовувались значно менше, оскільки для цього ТВД їх дальність була недостатньою. 14-ий авіазагін після декількох вильотів і трьох втрачених літаків був перекинутий на бірманський фронт, а згодом в Нову Гвінею. Втрати були дуже незначними, оскільки опір ВПС союзників були застарілі (більшість винищувального парку складали F2A Buffalo) і їх було надто мало, зокрема Гонконг взагалі не мав прикриття авіацією.
Під час Філіппінської операції Ki-21 98-го авіазагону бомбили останні вогнища спротиву — фортецю Коррехідор та опорні пункти на Батаані.
Надалі основним театром військових дій для Ki-21 стала Нова Гвінея, де вони зазнали відчутних втрат і змушені були перейти переважно на нічні дії. 9 травня 1942 року 7 Ki-21 бомбили аеродром Мілімгімбі в Австралії. Але поява у Новій Гвінеї американських нічних винищувачів зробила небезпечними польоти Ki-21 також і в темну частину доби. До вересня 1943 року частини, що діяли у Новій Гвінеї, залишились практично без літаків і були виведені на переформування.
На бірманському фронті Ki-21 одними з найвідоміших операцій були нальоти на Калькутту, перший з яких відбувся 5 грудня 1943 року. Проте в цих операціях Ki-21 зазнали відчутних втрат, оскільки їм вже тоді протистояли сучасні Supermarine Spitfire. Зокрема 31 грудня 1943 року під час нальоту 14 Ki-21, винищувачі [en] змогли збити вісім Ki-21 і три супроводжуючі Ki-43. Для компенсації втрат було перекинуте підкріплення, але й воно за 3 місяці практично розтануло. На момент виводу на Формозу у березні 1944 року частини, на озброєнні яких були Ki-21, налічували всього 4 літаки.
Хоча літаки Ki-21 і зберегли популярність у військах завдяки хорошій керованості та простоті обслуговування, вони вже застаріли і не відповідали тим завданням, які перед ними ставились в умовах початку наступу союзників. Але незважаючи на це, Ki-21 продовжували використовуватись, оскільки Nakajima Ki-49, які мали їх замінити, були складними у керуванні та несли невелике бомбове навантаження.
Літаки Ki-21 випускались до серпня 1944 року. Тільки після запуску у серію Mitsubishi Ki-67 на початку 1944 року літаки Ki-21 почали виводитись зі стройових частин, хоча деякі частини використовували їх до закінчення війни. Після припинення використання Ki-21 як бомбардувальника літак продовжував використовуватись для підготовки екіпажів, як транспортний літак та літак для спеціальних завдань.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTDBwaGNHRnVaWE5sWDFOMWFXTnBaR1ZmVUd4aGJtVmZiMjVmVDJ0cGJtRjNZUzVxY0djdk1qQXdjSGd0U21Gd1lXNWxjMlZmVTNWcFkybGtaVjlRYkdGdVpWOXZibDlQYTJsdVlYZGhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Остання бойова операція, у якій взяли участь Ki-21, відбулась 24 травня 1945 року. Вона показала те відчайдушне становище, у якому була Японія наприкінці війни. 9 літаків Ki-21-IIb 3-го крила 58-го авіазагону без захисного озброєння, з дюжиною спеціально підготовлених десантників-смертників кожен, вилетіли на базу американських B-29 на Окінаві. Пролетівши на малій висоті, літаки вийшли в район цілі, де були перехоплені американськими винищувачами. Тільки один Ki-21 зумів уникнути винищувачів та здійснити аварійну посадку на аеродромі Ентан. Поки американські морські піхотинці ліквідували десантників, ті зуміли знищити 7 літаків B-29, пошкодити ще 2, знищити склади паливно-мастильних матеріалів та боєприпасів. Авіабаза була виведена з ладу на 10 годин.
Тактика використання
Згідно з доктриною японських ВПС, важкі бомбардувальники вилітали на ціль в складі роти (яп. 飛行中隊, Хіко: Чу: тай) з дев'яти літаків, кожна ланка роти (три літаки) утворювала V-подібне формування, розміщення яких одна відносно одної теж було строгим. Така формація мала зберігатись до самого моменту скидання на ціль не зважаючи на ворожі винищувачі чи засоби ППО. Бомби скидались за командою від лідера групи на висотах від 1500 до 6000 м залежно від цілі і очікуваного спротиву. Після скидання бомб формування дещо послаблювалось для виконання ухильних маневрів проти можливих супротивників. Винищувальний ескорт сильно залежав від наявних літаків, а також району операції, при цьому тактика ескортування постійно змінювалась протягом війни.
Назви
Літаки Ki-21 мали декілька позначень в класифікації союзників. Спочатку літаку присвоїли позначення «Джейн» (англ. Jane). Але генерал Дуглас Макартур виступив проти, оскільки ця назва збігалася з іменем його дружини. Літак був перейменований на «Саллі» (англ. Sally).
Коли з'явилась модифікація Ki-21-IIb, яка мала замість звичного великого ліхтаря місця стрільця отримала турель, союзники спочатку дали їй назву «Гвен» (англ. Gwen). Згодом, коли з'ясувалось, що це не новий літак, а модифікація вже існуючого, її перейменували в «Саллі-3». Перші моделі з двигуном Mitsubishi Ha-5 отримали назву «Саллі-1», а варіант Ki-21-IIa з двигуном Mitsubishi Ha-101 назвали «Саллі-2».
Тактико-технічні характеристики
Дані з Japanese Aircraft of the Pacific War і The Mitsubishi Ki-21
Технічні характеристики
Ki-21-Ia | Ki-21-IIb | ||
---|---|---|---|
Екіпаж | 5—7 осіб | ||
Довжина | 16 м | ||
Висота | 4,35 м | 4,85 м | |
Розмах крил | 22,5 м | ||
Площа крил | 69,6 м² | ||
Маса | пустого | 4691 кг | 6070 кг |
спорядженого | 7492 кг | 9710 кг | |
максимальна злітна | 7916 кг | 10 610 кг | |
Навантаження на крило | 107,6 кг/м² | 139,5 кг/м² | |
Об'єм паливних баків | 2635 л | 3135 л | |
Двигуни | 2 × Nakajima Ha-5 KAI | 2 × Mitsubishi Ha-101 | |
Потужність | злітна | 2 × 950 к. с. | 2 × 1500 к.с. |
операційна | 2 × 1080 к. с. (на висоті 4000 м.) | 2 × 1340 к.с. (на висоті 3600 м.) | |
питома | 3,9 кг/к. с. | 3,2 кг/к. с. | |
Швидкість | максимальна | 432 км/год (на висоті 4000 м) | 486 км/год (на висоті 4720 м) |
крейсерська | — | 380 км/год (на висоті 5000 м) | |
Швидкість підйому | На висоту 5 км — 13 хв 55 c | На висоту 6 км — 13 хв 13 с | |
Дальність | операційна | 1500 км | 2700 км |
максимальна | 2700 км | - | |
Практична стеля | 8600 м | 10 000 м |
Озброєння
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUxTDBKdmJXSnpYMlp2Y2w5RGFHbGhibWRmUzJGcExYTm9aV3N1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVKdmJXSnpYMlp2Y2w5RGFHbGhibWRmUzJGcExYTm9aV3N1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
- Ki-21-Ia:
- 3 × 7,7-мм кулемети «Тип 89» у носовій, верхній та нижній вогневих точках.
- Ki-21-Ib:
- 5 × 7,7-мм кулемети «Тип 89» у носовій, верхній, нижній, хвостовій і боковій (переносній) вогневих точках.
- Ki-21-Ic i Ki-21-IIa:
- 6 × 7,7-мм кулемети «Тип 89» у носовій, верхній, нижній, хвостовій і бокових вогневих точках.
- Ki-21-IIb:
- 5 × 7,7-мм кулемети «Тип 89» у носовій, нижній, хвостовій і бокових вогневих точках.
- 12,5-мм кулемет «Тип 1» у верхній вогневій точці.
- Бомбове навантаження:
- Нормальне — 750 кг бомб
- Максимальне — 1000 кг бомб
Оператори
ВПС Імператорської армії Японії
- Авіазагони ВПС:
- 7-й (1941 — 1943; Французький Індокитай, Малайя, Нідерландська Ост-Індія, Нова Гвінея)
- 12-й (1940 — ?; Китай)
- 14-й (1940—1944; Французький Індокитай, Малайя, Нідерландська Ост-Індія, Нова Гвінея, Філіппіни)
- 58-й (лютий 1943 — серпень 1945; Маньчжурія, Китай, Малайя, Суматра, Таїланд, Французький Індокитай, Формоза)
- 60-й (серпень 1938 — вересень 1941; Китай)
- 61-й (березень 1939 — лютий 1942; Маньчжурія, Китай)
- 62-й (листопад 1940 — грудень 1943; Японські острови, Китай)
- 92-й
- 94-й
- 95-й (грудень 1942 — січень 1944;)
- 98-й (липень 1943 — лютий 1944; Малайя, Суматра, Бірма, Японські острови)
- 3-тя окрема ескадрилья ВПС (листопад 1944 — червень 1945; Японські острови, Окінава)
- 22-га авіабригада ВПС (квітень 1942 — серпень 1945; Філіппіни, Японські острови, Формоза)
- Окрема група командування 1-ї дивізії ВПС (липень 1943 — серпень 1945; Філіппіни, Японські острови)
- Окрема група командування 5-ї дивізії ВПС (жовтень 1943 — серпень 1945; Бірма, Таїланд, Французький Індокитай)
- Окрема група командування 8-ї дивізії ВПС (липень 1944 — серпень 1945; Формоза)
- Навчальна бомбардувальна школа Хамамацу (1941 — червень 1944)
— 9 літаків Ki-21-I.
Джерела
- Книги
- О. Дорошкевич. Самолеты Японии второй мировой войны. — Минск: Харвест, 2004. (рос.)
- Харук А. И. Ударная авиация Второй Мировой — штурмовики, бомбардировщики, торпедоносцы — М.: Яуза: ЭКСМО: 2012. — 400 с.: ил. (рос.)
- Обухович В. А., Кульбака С. П., Сидоренко С. И. Самолёты второй мировой войны. — Минск: ООО «Попурри», 2003. — 736 с.: ил. (рос.)
- Козырев М., Козырев В. Авиация стран Оси во Второй мировой войне. — Москва: ЗАО Центрполиграф, 2010. — 431 с. (рос.)
- Авиационно-исторический журнал «Мир авиации» / Aviation World Magazine. Вып. 4. «Бомбардировщики Второй мировой войны 1939—1945». (рос.)
- Серия: История авиационной техники. Авиация Японии во Второй мировой войне. Часть вторая: Каваниси-Мицубиси. — Издательский отдел ЦАГИ, 1996. (рос.)
- Francillon, Rene (1970). Japanese Aircraft of the Pacific War. TBS The Book Service Ltd. с. 583pp. ISBN .
- Статті
- Francillon, René J. The Mitsubishi Ki-21 // Aircraft in Profile. — Leatherhead, Surrey, UK : Profile Publications Ltd, 1967. — № 172. (англ.)
Виноски
- Пілот, другий пілот, навігатор/бомбардир, радист/стрілець і стрілець. Додатково могли додаватись ще два стрільці.
Примітки
- Francillon, 1967, с. 3.
- Francillon, 1967, с. 4.
- Francillon, 1967, с. 5.
- Francillon, 1967, с. 6.
- Francillon, 1970, с. 155-164.
- Francillon, 1967, с. 11.
- Francillon, 1967, с. 10.
- Харук, 2012, с. 382-385.
- Francillon, 1967, с. 7.
- Francillon, 1970, с. 163.
- Francillon, 1966, с. 16.
- Francillon, 1970, с. 161.
- Francillon, 1967, с. 13.
Див. також
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Mitsubishi Ki-21
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mitsubishi Ki 21 yap 三菱 キ21 serijnij vazhkij bombarduvalnik Imperskoyi armiyi Yaponiyi periodu Drugoyi svitovoyi vijni Najmasovishij vazhkij bombarduvalnik yaponskoyi armiyi Vpershe buv vikoristanij pid chas yaponsko kitajskoyi vijni v 1938 roci pislya chogo intensivno vikoristovuvavsya do seredini vijni na Tihomu okeani Mitsubishi Ki 21Priznachennya vazhkij bombarduvalnikPershij polit 1936Prijnyatij na ozbroyennya 1938Znyatij z ozbroyennya 1945Period vikoristannya 1938 1945Na ozbroyenni u Imperska armiya YaponiyiRozrobnik MitsubishiVirobnik Mitsubishi NakajimaVsogo zbudovano 2 064Ekipazh 5 7 osibKrejserska shvidkist 380 km godMaksimalna shvidkist MSh 485 km godDalnist polotu 2 700 kmPraktichna stelya 10 000 mDovzhina 16 00 mVisota 4 85 mRozmah krila 22 50 mPlosha krila 69 90 m Sporyadzhenij 10 600 kgDviguni 2 h Mitsubishi Army Type 100 Ha 101 2 x 1500 k s Tyaga potuzhnist 3 lopastevij metalevij gvint zminnogo krokuVnutrishnye bombove navantazhennya 1 000 kgKulemetne ozbroyennya 4 h 7 7 mm kulemeti Tip 89 1 x 12 7 mm kulemet Tip 1 Mitsubishi Ki 21 u Vikishovishi V dovgij numeraciyi litakiv yaponskoyi armiyi poznachavsya Vazhkij armijskij bombarduvalnik Tip 97 yap 九七式重爆撃機 Kodova nazva soyuznikiv Salli angl Sally ta Gven angl Gwen modifikaciya Ki 21 IIb Istoriya stvorennyaKoncepciya i dizajn Ki 21 na aerodromi Na pochatku 30 ih rokiv Yaponiya posilila svij vpliv na pivnichnomu shodi Kitayu stvorivshi marionetkovu Manchzhursku derzhavu V rezultati cogo Yaponiya otrimala velicheznij kordon z Radyanskim Soyuzom yakij v cej chas same rozvivav transportnu i oboronnu infrastrukturi na Dalekomu Shodi i v Sibiru Peredbachayuchi mozhlivi konflikti Imperska armiya Yaponiyi pochala programu modernizaciyi i pidgotovki dlya bojovih dij v comu regioni Odnim z punktiv modernizaciyi bulo stvorennya novih litakiv dlya povitryanih sil zokrema vazhkogo bombarduvalnika dalekoyi diyi oskilki Mitsubishi Ki 1 ta Mitsubishi Ki 20 buli vzhe povnistyu zastarilimi Yak timchasove rishennya bulo zakupleno 82 litaki Fiat BR 20 ale Yaponska imperiya ne planuvala pokladatis na eksport ozbroyen Vidpovidno do zamovlennya sformovanogo 15 lyutogo 1936 roku ce mav buti dvomotornij chotirimisnij litak zdatnij nesti 750 kg maksimalno 1000 kg bomb ozbroyenij troma 7 7 mm kulemetami i mati shasi yake skladayetsya Litak mav buti osnashenij dvigunami Mitsubishi Ha 6 abo Nakajima Ha 5 Maksimalna shvidkist na visoti 3000 m mala buti ne menshe 400 km god chas naboru ciyeyi visoti ne bilshe 8 hv operacijna visota vid 2000 do 4000 metriv trivalist polotu pri krejserskij shvidkosti v 300 km god 5 godin dovzhina zlitnoyi smugi 300 m i zlitna masa menshe 6400 kg Oskilki v toj chas osnovnim protivnikom vvazhavsya SRSR osoblivu uvagu slid bulo zoserediti na mozhlivosti ekspluataciyi litaka v umovah nizkih temperatur Manchzhuriyi ta Sibiru Komanda mala skladatis z chotiroh osib pilota drugogo pilota navigatora bombardira strilcya radista strilcya i she dva zapasni miscya dlya strilciv U konkursi vzyali uchast firmi Mitsubishi z proektom litaka Ki 21 Nakajima z proektom Ki 19 ta Kawasaki z proektom Proekt Ki 22 buv vidhilenij zrazu a firmi Mitsubishi ta Nakajima otrimali zamovlennya na pobudovu prototipiv dlya provedennya porivnyalnih viprobuvan Viprobuvannya prototipiv Konstruktori firmi Mitsubishi pid kerivnictvom Kenosuke Odzava rozrobili sucilnometalevij serednoplan z dvokilevim operennyam i dvigunami Mitsubishi Ha 6 potuzhnistyu 825 k s Oskilki robota nad Ki 21 mala najvishij prioritet to vzhe 18 grudnya 1936 roku na 5 u aviacijnomu zavodi Mitsubishi v Nagoyi pochalis viprobuvannya pershogo prototipu a do kincya roku v povitrya pidnyavsya i drugij prototip Obidva litaki osnashuvalis troma 7 7 mm kulemetami v nosi de kulemet buv sharnirno zakriplenij i mig ruhatis v vertikalnij ploshini turelnij zverhu yakij pokrivav verhnyu pivkulyu i turelnij znizu na vistupi v fyuzelyazhi Takozh odnakovim buv zasklenij nis v yakomu roztashovuvavsya bombardir Drugij prototip vidriznyavsya tilki znachno bilshim zasklennyam zverhu dovgoyu tepliceyu yaka zalishilas i na pershih serijnih litakah U berezni travni 1937 roku na vijskovij bazi Tatikava projshli porivnyalni viprobuvannya z litakom Ki 19 yaki ne viyavili odnoznachnogo peremozhcya Ki 19 mali nadijnishi dviguni i desho krashi lotni harakteristiki Ki 21 prodemonstruvav bilshu shvidkist menshe navantazhennya na krilo i v cilomu krashij dizajn V chervni vidbulis bombarduvalni viprobuvannya v navchalnij shkoli Hamamacu yaki znovu ne proyavili yavnogo peremozhcya tomu vijskovi zaproponuvali kompaniyam vipraviti viyavleni nedoliki a takozh sprobuvati pominyatis dvigunami ta prodovzhiti konkurs V rezultati tretij prototip Ki 21 osnashuvavsya dvigunami Nakajima Ha 5 a prototip Ki 19 Mitsubishi Ha 6 vidpovidno Okrim cogo bula pokrashena aerodinamika nosovoyi chastini nosovij kulemet otrimav povnocinnu turel i vistup dlya nizhnogo kulemeta buv zmenshenij Dlya pokrashennya stabilnosti pri bombometanni takozh buv desho zbilshenij kil Povtorni viprobuvannya projshli voseni 1937 roku na yakih tretij prototip Ki 21 pokazav povnu perevagu nad Ki 19 i buv prijnyatij na ozbroyennya pid nazvoyu Vazhkij armijskij bombarduvalnik Tip 97 Model 1A abo Ki 21 Ia Pered pochatkom serijnogo virobnictva bulo zamovleno p yat peredserijnih litakiv na yakih testuvalis rizni tipi obladnannya i ozbroyennya zokrema bichni tureli i distancijno kerovanij kulemet v kinci hvosta Serijne virobnictvo Persha serijna modifikaciya Ki 21 I vipuskalas na zavodi Mitsubishi v Nagoyi zbudovano 423 litaki ta na zavodi Nakajima v Ote zbudovano 341 litak Spochatku bulo vipusheno 143 litakiv modifikaciyi Ki 21 Ia yaki praktichno ne vidriznyalis vid prototipu buli osnasheni dvigunami Nakajima Ha 5 potuzhnistyu 1080 k s ale mali zbilshenij z 1840 do 2635 l zapas paliva Pislya otrimannya pershih rezultativ bojovogo vikoristannya stalo zrozumilo sho litak potrebuye znachno krashogo zahistu V rezultati z yavilas modifikaciya Ki 21 Ib z dvoma dodanimi 7 7 mm kulemetami odin v distancijno kerovanij tureli v kinci hvosta i she odin dlya strilbi z bokovih otvoriv yakij mozhna bulo perekidati na potribnu storonu Dlya rozmishennya ostannogo fyuzelyazh dovelos trohi rozshiriti Takozh buli zastosovani zakrilki ta gorizontalne operennya bilshoyi ploshi Krim togo buv zbilshenij bombovij vidsik a benzobaki buli chastkovo protektovani gumoyu Nastupnij variant Ki 21 Ic ozbroyuvavsya dodatkovim kulemetom yakij rozmishuvavsya u bokovomu vikni Buli posileni stijki shasi ta vstanovleni kolesa bilshogo diametra V zadnij chastini fyuzelyazhu vstanovlyuvavsya dodatkovij palivnij bak na 500 l pri comu chotiri 50 kg bombi rozmishuvalis na zovnishnij pidvisci Ki 21 II Hocha Ki 21 I otrimali garni vidguki vid pilotiv bulo zrozumilo sho dlya vijna z SShA i soyuznikami bude znachno skladnishoyu nizh z Kitayem tomu vijskove komanduvannya zamovilo v Mitsubishi shvidshij litak Spochatku na odnomu z Ki 21 Ic 272 dviguni buli zamineni na Mitsubishi Ha 101 potuzhnistyu 1500 k s i postavleno propeleri bilshogo diametru Dlya novogo dviguna prijshlosya povnistyu pererobiti gondoli dviguniv takozh cherez gvinti dovelos zbilshiti visotu shasi Pid chas pererobki shasi takozh bulo pokrasheno aerodinamiku pri pribranih shasi yaki teper povnistyu hovalis za konturi dviguniv Dlya kompensaciyi zmini masi bulo she bilshe zbilsheno gorizontalni poverhni hvosta Nova modifikaciya otrimala poznachennya Ki 21 II i v berezni 1940 roku pochalis viprobuvannya Modifikaciyi znachno pokrashili lotni harakteristiki zokrema maksimalna shvidkist dosyagla 478 km g na visoti 4 400 m a stelya 10 000 m tomu komanduvannya nakazalo zaminiti Ki 21 I na skladalnih liniyah na pershu serijnu modifikaciyu Ki 21 II yak tilki ce bude mozhlivo bez pereboyiv v postachanni Prote z firmoyu Nakajima kontrakt ne bulo pidpisano oskilki tam same rozroblyalas potencijna zamina Ki 49 Pershi chotiri serijni Ki 21 II buli gotovi v grudni 1940 roku i vikoristovuvalis dlya viprobuvan nastupni litaki vzhe poznachalis Ki 21 IIa i buli pristosovani do masovanogo virobnictva i vidriznyalis tilki deyakimi nevelikimi zminami v obladnanni Cherez zatrimki v rozrobci i vprovadzhenni Ki 49 Mitsubishi buli zmusheni provoditi podalshi modifikaciyi litaka Oskilki osnovnim nedolikom litaka vse she buv nedostatnij zahist zokrema pogani kuti strilbi z verhnoyi tureli cherez sho kulemet navit dekoli znimali v polovih umovah Tomu v modifikaciyi Ki 21 IIb lihtar kabini strilcya sho obmezhuvav kut obstrilu z verhnogo kulemeta buv zaminenij na veliku sferichnu bashtu z 12 7 mm kulemetom Tip 1 Gorizontalno kulemet provodivsya v ruh pedalyami cherez lancyugove z yednannya sho dozvolilo znachno zbilshiti shvidkist obertannya Prote ci zmini v zahisti buli minimalnimi tomu z chasom priblizno z 1300 litaka pochavsya zastosovuvatis bronezahist pilota ta bashtovogo strilcya plastinami tovshinoyu 16 ta 12 5 mm Transportnij variant Div takozh Mitsubishi Ki 57 Blizko 100 litakiv Ki 21 Ia pislya znyattya z ozbroyennya buli pereobladnani v transportni litaki yaki otrimali nazvu MC 20 I V takih litakah znimalos vse ozbroyennya sklyanij nis zaminyuvavsya metalevim a dlya perevezennya vijsk vstanovlyuvalos dev yat dodatkovih sidin Piznishe zajvi vistupi stvoreni dlya zahisnogo ozbroyennya takozh zrizalis i zapayuvalis sho dozvolilo she bilshe pidnyati lotni harakteristiki Pershij z nih bulo peredano Imperskim yaponskim avialiniyam dlya perevezen zdebilshogo vantazhnih mizh Yaponiyeyu Manchzhuriyeyu i Kitayem v lyutomu 1940 roku Takozh cya modifikaciya vikoristovuvalas dlya oznajomlennya pilotiv z majbutnim litakom Ki 57 yakij bazuvavsya na Ki 21 Opis konstrukciyi Ki 21 IIb Rozbitij Ki 21 na en Jomitan 24 travnya 1945 roku Krilo Serednoplan z sucilnometalevimi vilnonesuchim krilom Skladayetsya z troh sekcij centralnoyi pryamoyi i dvoh trapeciyepodibnih v gorizontalnij ploshini zovnishnih Zovnishni sekciyi takozh desho pidnyati v verh i zvuzhuvalis do kincya Vnutrishnya budova tri oporni lonzheroni na yaki natyagnuto obshivku z legkih splaviv Gidravlichni metalevi zakrilki bez shilin roztashovuyutsya vid seredini krila do eleroniv Eleroni mayut metalevij karkas i tkaninne pokrittya Fyuzelyazh Ovalnij metalevij tipu napiv monokok z metalevoyu obshivkoyu Vhidni dveri z livoyi storoni v kinci fyuzelyazhu Bombovij vidsik pid centralnoyu sekciyeyu krila Nad neyu z pravogo boku rozmishuyutsya dva palivni baki a z livogo prohid do kabini pilotiv i bombardira V zadnij chastini fyuzelyazhu zazvichaj rozmishuvalis strilci ale za potrebi vstanovlyuvalis krisla dlya dev yati desantnikiv Hvist Vilnonesuchi gorizontalni ploshini z visokim vidnosnim podovzhennyam krila z pryamimi perednim krayem i rulyami visoti Vertikalna chastina odnokileva z odnim rulem napryamu Ruhomi poverhni mayut metalevij karkas i tkaninnu obshivku ruli visoti okrim cogo osnasheni nastroyuvanimi trimerami Shasi Dvi peredni stijki shasi gidravlichno pribirayutsya vpered vverh v kapoti dviguniv Kozhna stijka nezalezhna i skladayetsya z dvoh pnevmatichnih amortizatoriv tipu en ta vilkopodibnoyi opori na sharniri pozadu V pribranomu varianti shasi prihovuyutsya za specialnim lyukom Zadnya stijka shasi ne pribirayetsya i vilno obertayetsya Dviguni i palivna sistema Dva 14 i cilindrovi dvoryadni radialni dviguni Potuzhnist pri zloti 1500 k s pri 2450 ob hv standartna potuzhnist 1450 k s pri 2350 ob hv na visoti 2600 m i 1350 k s pri 2350 ob hv na 4600 m Pri neobhidnosti mozhna bulo rozvinuti potuzhnist 1580 k s pri 2450 ob hv na visoti 2300 m Povitryanij gvint metalevij trilopastnij fiksovanogo kroku Chotiri palivni baki rozmishuyutsya v krilah she dva v fyuzelyazhi za neobhidnosti v kinci bombovogo vidsiku vstanovlyuvavsya dodatkovij palivnij bak Standartni baki zahisheni bagatosharovoyu gumoyu Zagalnij ob yem bakiv 3135 litriv Nezahisheni maslyani baki roztashovuyutsya v perednij chastini krila za kapotami dviguna Ozbroyennya Po odnomu ruchnomu ruhomomu 7 7 mm kulemetu Tip 89 v nosovij nizhnij i dvoh bichnih poziciyah Odin distancijno kerovanij 7 7 mm kulemet Tip 89 v hvosti fyuzelyazhu z maksimalnim vidhilennyam v 15 v bud yaku storonu Maksimalne vnutrishnye bombove navantazhennya skladaye 1000 kg standartni nabori bomb 16 50 kg 9 100 kg 4 250 kg abo 2 500 kg Pri potrebi na zovnishnih pidvisah mozhna bulo vstanoviti she chotiri 50 kg bombi ModifikaciyiVsogo bulo vipusheno 2 064 litaki vsih modifikacij z nih 351 firmoyu Nakajima Ki 21 prototip 8 ekz listopad 1936 lyutij 1938 Ki 21 Ia Vazhkij armijskij bombarduvalnik Tip 97 Model 1A persha serijna model z dvigunami Nakajima Ha 5 kai 850 k s 143 ekz berezen 1938 1939 Ki 21 Ib Vazhkij armijskij bombarduvalnik Tip 97 Model 1B pokrashena serijna model z dodatkovimi 7 7 mm kulemetami bilshim bombovim vidsikom dovshimi zakrilkami zminenim kilem 120 ekz 1939 1940 Ki 21 Ic Vazhkij armijskij bombarduvalnik Tip 97 Model 1C pokrashena serijna model z dodatkovim 7 7 mm kulemetom ta zbilshenim palivnim bakom 160 ekz 1940 Ki 21 II prototipi drugoyi serijnoyi modeli z potuzhnishimi dvigunami 4 ekz gruden 1940 Ki 21 IIa Vazhkij armijskij bombarduvalnik Tip 97 Model 2A serijnij variant Ki 21 II 590 ekz gruden 1940 1942 Ki 21 IIb Vazhkij armijskij bombarduvalnik Tip 97 Model 2B pokrashenij variant Ki 21 IIa 688 ekz 1942 veresen 1944 Ki 21 Ia Ib Ic na zavodah firmi Nakajima 351 ekz serpen 1938 lyutij 1941 MC 20 I Armijskij transportnij litak Tip 100 model 1 neozbroyenij transportnij ta civilnij variant 100 pereroblenih z Ki 21 I mashin Istoriya vikoristannyaYaponsko kitajska vijna Litaki Ki 21 Ia vzhe litom 1938 roci z yavilis na ozbroyenni 60 go aviazagonu v Manchzhuriyi de vzyali uchast v yaponsko kitajskij vijni Zimoyu 1938 39 roku Ki 21 brali uchast v nalotah na kitajski mista na pivnochi Vesnoyu 1939 v Kitaj bulo perevedeno she 58 ij i 61 ij aviazagoni Ne zvazhayuchi na te sho Ki 21 buv teplo prijnyatij v vijskah vin ne mig efektivno vikoristovuvatis dlya bombarduvan centralnogo Kitayu zokrema Chuncina i Lanchzhou cherez vidsutnist eskortnih vinishuvachiv z takim radiusom diyi i slabkist vlasnogo zahisnogo ozbroyennya Znachno krashe sebe pokazali nastupni modifikaciyi Ki 21 Ib c ale ce bulo ne pryamim naslidkom pokrashenogo zahistu litakiv a shvidshe znachnimi vtratami kitajskih VPS Boyi na Halhin Goli 12 Ki 21 61 go aviazagonu buli perekineni do kordonu z Mongoliyeyu pered pochatkom boyiv na Halhin Goli zgodom yih kilkist bulo zbilsheno 27 chervnya 1939 roku pid chas nalotu na aerodrom Tamcak Bulak 2 bombarduvalniki Ki 21 buli zbiti a odin cherez vidmovu dviguna zdijsniv vimushenu posadku i stav trofeyem radyanskih vijsk Litaki Ki 21 i nadali diyali dovoli intensivno U period z 3 po 10 lipnya pidtrimuyuchi svoyi vijska u boyah za goru Bayan Cagan Ki 21 razom iz Fiat BR 20 skinuli 174 tonni bomb Prote nezabarom ekipazhi Ki 21 stali vidchuvati silnu vtomu oskilki rotaciya ekipazhiv bula nemozhliva Krim togo shilnij vogon radyanskoyi ta mongolskoyi PPO zmushuvav Ki 21 diyati na velikih visotah de ekipazhi strazhdali cherez nizku nadijnist kisnevogo obladnannya Nezabarom chastini na ozbroyenni yakih buli Ki 21 buli vivedeni iz zoni boyiv Nezvazhayuchi na intensivne vikoristannya v umovah perevagi radyanskoyi aviaciyi buli zbiti lishe 3 Ki 21 a she tri buli poshkodzheni i ne pidlyagali vidnovlennyu Vijna na Tihomu okeani Ki 21 pid chas bombarduvannya mista Chuncin Ki 21 z harakternim kamuflyazhem na aerodromi pid chas bombarduvannya oskolkovimi bombami z Douglas A 20 Havoc Ki 21 z nanesenim chervonim hrestom nad krilami v nebi nad Kitayem 1945 rik Nova model Ki 21 II pochala nadhoditi u vijska na pochatku 1941 roku Bilshist z yednan vstigli perejti na novu model do pochatku vijni na Tihomu okeani a zastarili Ki 21 I peredavalis u lotni shkoli abo pereobladnuvalis na transportnij variant MC 21 I Na moment pochatku vijni bilshist litakiv Ki 21 bazuvalis v Indokitayi 12 60 62 i 98 ij aviazagoni v skladi 3 yi aviadiviziyi na Formozi 14 ij aviazagin ta v Manchzhuriyi 74 ij aviazagin 3 ya aviadiviziya pid kerivnictvom general lejtenanta Michijo Suguvari povinna bula diyati proti Birmi ta Malajyi Prote na moment pochatku bojovih dij perekidannya diviziyi z Kitayu she ne bulo zavershene zokrema cherez zavantazhenist transportu tomu neobhidni kilkosti zapchastin i boyepripasiv she ne buli dostupni Bilshe togo pered pochatkom vijni i v dekilka pershih dniv nad Pnompenem de bazuvalas diviziya vipali silni doshi yaki zrobili gruntove pokrittya polovih aerodromiv nepridatnim dlya zlotu vazhkih mashin Tomu aktivnist Ki 21 bula neznachnoyu hocha odin aviazagin zdijsnyuvav pidgotovchi bombarduvannya Kota Baru pered visadkoyu desantu 8 grudnya Lishe naprikinci grudnya 1941 roku pogoda dozvolila organizuvati masovani naloti Pershij z nih na Rangun vidbuvsya 23 grudnya U nomu vzyali uchast 60 litakiv Ki 21 z 12 60 i 62 go aviazagoniv 20 z yakih bulo vtracheno vid vognyu vinishuvachiv en i volonterskogo korpusu SShA yaki mali na ozbroyenni dekilka suchasnih P 40 Warhawk U sichni 1942 roku Ki 21 shiroko zastosovuvalis v operaciyah proti Singapuru ta Gollandskoyi Ost Indiyi de Ki 21 zokrema pidtrimuvali desant na Palembang U pivdenno zahidnij chastini Tihogo okeanu Ki 21 zastosovuvalis znachno menshe oskilki dlya cogo TVD yih dalnist bula nedostatnoyu 14 ij aviazagin pislya dekilkoh vilotiv i troh vtrachenih litakiv buv perekinutij na birmanskij front a zgodom v Novu Gvineyu Vtrati buli duzhe neznachnimi oskilki opir VPS soyuznikiv buli zastarili bilshist vinishuvalnogo parku skladali F2A Buffalo i yih bulo nadto malo zokrema Gonkong vzagali ne mav prikrittya aviaciyeyu Pid chas Filippinskoyi operaciyi Ki 21 98 go aviazagonu bombili ostanni vognisha sprotivu fortecyu Korrehidor ta oporni punkti na Bataani Nadali osnovnim teatrom vijskovih dij dlya Ki 21 stala Nova Gvineya de voni zaznali vidchutnih vtrat i zmusheni buli perejti perevazhno na nichni diyi 9 travnya 1942 roku 7 Ki 21 bombili aerodrom Milimgimbi v Avstraliyi Ale poyava u Novij Gvineyi amerikanskih nichnih vinishuvachiv zrobila nebezpechnimi poloti Ki 21 takozh i v temnu chastinu dobi Do veresnya 1943 roku chastini sho diyali u Novij Gvineyi zalishilis praktichno bez litakiv i buli vivedeni na pereformuvannya Na birmanskomu fronti Ki 21 odnimi z najvidomishih operacij buli naloti na Kalkuttu pershij z yakih vidbuvsya 5 grudnya 1943 roku Prote v cih operaciyah Ki 21 zaznali vidchutnih vtrat oskilki yim vzhe todi protistoyali suchasni Supermarine Spitfire Zokrema 31 grudnya 1943 roku pid chas nalotu 14 Ki 21 vinishuvachi en zmogli zbiti visim Ki 21 i tri suprovodzhuyuchi Ki 43 Dlya kompensaciyi vtrat bulo perekinute pidkriplennya ale j vono za 3 misyaci praktichno roztanulo Na moment vivodu na Formozu u berezni 1944 roku chastini na ozbroyenni yakih buli Ki 21 nalichuvali vsogo 4 litaki Hocha litaki Ki 21 i zberegli populyarnist u vijskah zavdyaki horoshij kerovanosti ta prostoti obslugovuvannya voni vzhe zastarili i ne vidpovidali tim zavdannyam yaki pered nimi stavilis v umovah pochatku nastupu soyuznikiv Ale nezvazhayuchi na ce Ki 21 prodovzhuvali vikoristovuvatis oskilki Nakajima Ki 49 yaki mali yih zaminiti buli skladnimi u keruvanni ta nesli nevelike bombove navantazhennya Litaki Ki 21 vipuskalis do serpnya 1944 roku Tilki pislya zapusku u seriyu Mitsubishi Ki 67 na pochatku 1944 roku litaki Ki 21 pochali vivoditis zi strojovih chastin hocha deyaki chastini vikoristovuvali yih do zakinchennya vijni Pislya pripinennya vikoristannya Ki 21 yak bombarduvalnika litak prodovzhuvav vikoristovuvatis dlya pidgotovki ekipazhiv yak transportnij litak ta litak dlya specialnih zavdan Yedinij Ki 21 sho prizemlivsya na Okinavi 24 travnya 1945 roku Ostannya bojova operaciya u yakij vzyali uchast Ki 21 vidbulas 24 travnya 1945 roku Vona pokazala te vidchajdushne stanovishe u yakomu bula Yaponiya naprikinci vijni 9 litakiv Ki 21 IIb 3 go krila 58 go aviazagonu bez zahisnogo ozbroyennya z dyuzhinoyu specialno pidgotovlenih desantnikiv smertnikiv kozhen viletili na bazu amerikanskih B 29 na Okinavi Proletivshi na malij visoti litaki vijshli v rajon cili de buli perehopleni amerikanskimi vinishuvachami Tilki odin Ki 21 zumiv uniknuti vinishuvachiv ta zdijsniti avarijnu posadku na aerodromi Entan Poki amerikanski morski pihotinci likviduvali desantnikiv ti zumili znishiti 7 litakiv B 29 poshkoditi she 2 znishiti skladi palivno mastilnih materialiv ta boyepripasiv Aviabaza bula vivedena z ladu na 10 godin Taktika vikoristannya Zgidno z doktrinoyu yaponskih VPS vazhki bombarduvalniki vilitali na cil v skladi roti yap 飛行中隊 Hiko Chu taj z dev yati litakiv kozhna lanka roti tri litaki utvoryuvala V podibne formuvannya rozmishennya yakih odna vidnosno odnoyi tezh bulo strogim Taka formaciya mala zberigatis do samogo momentu skidannya na cil ne zvazhayuchi na vorozhi vinishuvachi chi zasobi PPO Bombi skidalis za komandoyu vid lidera grupi na visotah vid 1500 do 6000 m zalezhno vid cili i ochikuvanogo sprotivu Pislya skidannya bomb formuvannya desho poslablyuvalos dlya vikonannya uhilnih manevriv proti mozhlivih suprotivnikiv Vinishuvalnij eskort silno zalezhav vid nayavnih litakiv a takozh rajonu operaciyi pri comu taktika eskortuvannya postijno zminyuvalas protyagom vijni NazviLitaki Ki 21 mali dekilka poznachen v klasifikaciyi soyuznikiv Spochatku litaku prisvoyili poznachennya Dzhejn angl Jane Ale general Duglas Makartur vistupiv proti oskilki cya nazva zbigalasya z imenem jogo druzhini Litak buv perejmenovanij na Salli angl Sally Koli z yavilas modifikaciya Ki 21 IIb yaka mala zamist zvichnogo velikogo lihtarya miscya strilcya otrimala turel soyuzniki spochatku dali yij nazvu Gven angl Gwen Zgodom koli z yasuvalos sho ce ne novij litak a modifikaciya vzhe isnuyuchogo yiyi perejmenuvali v Salli 3 Pershi modeli z dvigunom Mitsubishi Ha 5 otrimali nazvu Salli 1 a variant Ki 21 IIa z dvigunom Mitsubishi Ha 101 nazvali Salli 2 Taktiko tehnichni harakteristikiDani z Japanese Aircraft of the Pacific War i The Mitsubishi Ki 21 Tehnichni harakteristiki Ki 21 Ia Ki 21 IIb Ekipazh 5 7 osib Dovzhina 16 m Visota 4 35 m 4 85 m Rozmah kril 22 5 m Plosha kril 69 6 m Masa pustogo 4691 kg 6070 kg sporyadzhenogo 7492 kg 9710 kg maksimalna zlitna 7916 kg 10 610 kg Navantazhennya na krilo 107 6 kg m 139 5 kg m Ob yem palivnih bakiv 2635 l 3135 l Dviguni 2 Nakajima Ha 5 KAI 2 Mitsubishi Ha 101 Potuzhnist zlitna 2 950 k s 2 1500 k s operacijna 2 1080 k s na visoti 4000 m 2 1340 k s na visoti 3600 m pitoma 3 9 kg k s 3 2 kg k s Shvidkist maksimalna 432 km god na visoti 4000 m 486 km god na visoti 4720 m krejserska 380 km god na visoti 5000 m Shvidkist pidjomu Na visotu 5 km 13 hv 55 c Na visotu 6 km 13 hv 13 s Dalnist operacijna 1500 km 2700 km maksimalna 2700 km Praktichna stelya 8600 m 10 000 m Ozbroyennya Bombi Ki 21 Napis na livij Podarunok dlya Chan Kajshi Ki 21 Ia 3 7 7 mm kulemeti Tip 89 u nosovij verhnij ta nizhnij vognevih tochkah Ki 21 Ib 5 7 7 mm kulemeti Tip 89 u nosovij verhnij nizhnij hvostovij i bokovij perenosnij vognevih tochkah Ki 21 Ic i Ki 21 IIa 6 7 7 mm kulemeti Tip 89 u nosovij verhnij nizhnij hvostovij i bokovih vognevih tochkah Ki 21 IIb 5 7 7 mm kulemeti Tip 89 u nosovij nizhnij hvostovij i bokovih vognevih tochkah 12 5 mm kulemet Tip 1 u verhnij vognevij tochci Bombove navantazhennya Normalne 750 kg bomb Maksimalne 1000 kg bombOperatoriYaponska imperiya VPS Imperatorskoyi armiyi YaponiyiAviazagoni VPS 7 j 1941 1943 Francuzkij Indokitaj Malajya Niderlandska Ost Indiya Nova Gvineya 12 j 1940 Kitaj 14 j 1940 1944 Francuzkij Indokitaj Malajya Niderlandska Ost Indiya Nova Gvineya Filippini 58 j lyutij 1943 serpen 1945 Manchzhuriya Kitaj Malajya Sumatra Tayiland Francuzkij Indokitaj Formoza 60 j serpen 1938 veresen 1941 Kitaj 61 j berezen 1939 lyutij 1942 Manchzhuriya Kitaj 62 j listopad 1940 gruden 1943 Yaponski ostrovi Kitaj 92 j 94 j 95 j gruden 1942 sichen 1944 98 j lipen 1943 lyutij 1944 Malajya Sumatra Birma Yaponski ostrovi 3 tya okrema eskadrilya VPS listopad 1944 cherven 1945 Yaponski ostrovi Okinava 22 ga aviabrigada VPS kviten 1942 serpen 1945 Filippini Yaponski ostrovi Formoza Okrema grupa komanduvannya 1 yi diviziyi VPS lipen 1943 serpen 1945 Filippini Yaponski ostrovi Okrema grupa komanduvannya 5 yi diviziyi VPS zhovten 1943 serpen 1945 Birma Tayiland Francuzkij Indokitaj Okrema grupa komanduvannya 8 yi diviziyi VPS lipen 1944 serpen 1945 Formoza Navchalna bombarduvalna shkola Hamamacu 1941 cherven 1944 Tayiland 9 litakiv Ki 21 I IndoneziyaDzherelaKnigi O Doroshkevich Samolety Yaponii vtoroj mirovoj vojny Minsk Harvest 2004 ros Haruk A I Udarnaya aviaciya Vtoroj Mirovoj shturmoviki bombardirovshiki torpedonoscy M Yauza EKSMO 2012 400 s il ISBN 978 5 699 59587 7 ros Obuhovich V A Kulbaka S P Sidorenko S I Samolyoty vtoroj mirovoj vojny Minsk OOO Popurri 2003 736 s il ISBN 985 438 823 9 ros Kozyrev M Kozyrev V Aviaciya stran Osi vo Vtoroj mirovoj vojne Moskva ZAO Centrpoligraf 2010 431 s ISBN 978 5 9524 4896 4 ros Aviacionno istoricheskij zhurnal Mir aviacii Aviation World Magazine Vyp 4 Bombardirovshiki Vtoroj mirovoj vojny 1939 1945 ros Seriya Istoriya aviacionnoj tehniki Aviaciya Yaponii vo Vtoroj mirovoj vojne Chast vtoraya Kavanisi Micubisi Izdatelskij otdel CAGI 1996 ros Francillon Rene 1970 Japanese Aircraft of the Pacific War TBS The Book Service Ltd s 583pp ISBN 978 0370000336 Statti Francillon Rene J The Mitsubishi Ki 21 Aircraft in Profile Leatherhead Surrey UK Profile Publications Ltd 1967 172 angl VinoskiPilot drugij pilot navigator bombardir radist strilec i strilec Dodatkovo mogli dodavatis she dva strilci PrimitkiFrancillon 1967 s 3 Francillon 1967 s 4 Francillon 1967 s 5 Francillon 1967 s 6 Francillon 1970 s 155 164 Francillon 1967 s 11 Francillon 1967 s 10 Haruk 2012 s 382 385 Francillon 1967 s 7 Francillon 1970 s 163 Francillon 1966 s 16 Francillon 1970 s 161 Francillon 1967 s 13 Div takozhNakajima Ki 19PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Mitsubishi Ki 21